bet · FY01JuU16 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 16 JuU 1975:16 Justitieutskottetsbetänkande med anledning av motion om åtgärder mot narkotikabrottsligheten m.m. I motionen 1975:1100 av m. fi. (m)yrkas, såviii nu är i fråga, allriksdagen begär all regeringen föranstaltar om alt polisen, tullen och dencivila och militära luftbevaknigen gemensamt utarbetar förslag om åtgärder fören effektivare gränskontroll (yrkande 8), attriksdagen begär alt regeringen lar initiativ lill åigärder på bred front molnarkotikamissbruket i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 9), atlriksdagen begär all regeringen lill prövning upptar de förslag som framläggs imotionen angående del internationella samarbetet för alt komma lill rälta mednarkotikamissbruket (yrkande 10) saml allriksdagen begär alt regeringen lill prövning lar upp de förslag som framläggs imotionen angående utredning för atl möjliggöra alt narkotikamissbrukare kandömas till alternativa påföljder (yrkande 11). Narkotikamissbruketsomfattning, m. m. I socialutredningens principbetänkande (SOU1974:39) Socialvården - Mål och medel lämnas en redogörelse beträffandenarkotikamissbrukets omfattning. Av redogörelsen återges här följande avsnitt: Del stalisliska material som finns ger inte någonklar bild av narkotikamissbrukets omfattning. På grundval av olikaundersökningar genomförda uppskattade socialstyrelsensnarkomanvårdskommitté (SOU 1969:52) antalet svåra missbrukare i hela landettill omkring 10 000. Miss-brukargrupperna var i slor utsträckning koncentreradetill de tre största städerna. Enligl utredning Behandling avnarkotikamissbrukare (1973) är dessa uppgifter med all sannolikhet relevantaäven . Utredningen visar emellertid atl missbruket tenderar all gå alltlängre ner i åldrarna. Det sker en successiv förskjutning från lättare drogermol hallucinogener och morfinderival. Missbruket har vidare spritts frånstorstadsområdena till vis.sa andra kommuner. Socialstyrelsenredovisar i skriften även de försök som gjorts alt kartlägga och kvanlifieramissbrukels omfattning inom olika vårdområden. Därav framgår bl. a. alt av de 4742 personer som den var intagna inom kriminalvården 1 219 eller 26procent bedömdes vara narkotikamissbrukare. Inom frivården, omfattande 23 196övervakningsfall, uppskattades 2 varanarkotikamissbrukare. undersökning (i enkätform åren1971 och 1972) visade atl av pojkarna och av flickorna iårskurs 1972 uppgav atl de använt narkotika. Andelen som vidsamma un-dersökningslillfälle uppgav att de fortfarande använde narkotika varför pojkarna och för flickorna , vilket jämfört med 1971års siffror innebär en ökning på ungefär en procent för respektive grupp. Narkotikasituationenavspeglar sig också i redovisning över polisens ingripandenmot illegal narkotikahantering. var antalet inkomna ärenden 543. För är1967 uppgick antalet till I 661 och hade stigit till 6 400. För de treföljande åren redovisas omkring 4 500 ärenden . Under första halvåret1973 var antalet 2 407. Antalet beslag av narkotika har ökat successivt sedanår 1965, då 300 sådana beslag företogs. gjordes 2 388 beslag.Motsvarande åigärder uppgick till 1 199. Detbör betonas alt statistik inle ger någon tillförlitlig bildav antalet missbrukare i vårt land. Genom atl redovisningen avser endastillegal narkotikahantering som kommit lill polisens kännedom, faller ett stortantal missbrukare - även sädana som i annat sammanhang kommit i kontakt medpolisen - utanför statistiken. Vidare påverkas denna av sådana faktorer sompersonalinsatser saml gällande regler och praxis. Anlaleimissbrukare som behandlas inom den sociala vårdsektorn kan inte anges med någonstörre grad av säkerhet. Behandlingsresurser med särskild inriktning på vård avnarkotikamissbrukare omfattade (enligl socialstyrelsensredovisning) ett 15-lal öppna mottagningar, drygt 180 platser vidnarkomanvårdsavdelningar inom den slutna psykiatriska sjukhusvården, 145platser fördelade på 13 behandlings- och inackorderingshem förnarkotikamissbrukare samt drygt 200 platser vid 4 ungdomsvårdsskolor särskiltavsedda för vård av unga narkotikamissbrukare. Inomden psykiatriska vården skrevs 2 300 patienter ut under diagnosennarkomani (I 401 kvinnor och 809 män). Beträffande det nuvarande laget på narkolikaområdeli vad gäller tillgången på och den illegala handeln med narkotika kan hänvisaslill propositionen 1975:69 om fortsatt giltighet av lagen (1969:36) omtelefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m. m. (s.6-7). 1 justitieutskottets belänkanden JuU 1974:32 och1974:33 behandlades motionsyrkanden, liknande dem som föreligger, rörandedels åtgärder mol den internationella brottsligheten ochnarkotikabrottsligheten, dels brottspåföljderna för narkotika- ochalkoholmissbrukare. Ibetänkandet JuU 1974:33 anförde utskottet rörande den internationellabrottsligheten bl. a. följande: Som ulskoilet i tidigare sammanhang (se bl. a. JuU1972:14) haft anledning konstalera har i den internationella brottslighetenunder senare år kommit in drag av organisering och kommersialisering.Verksamheten, som sedan lång lid berört också vårt land, styrs av ligor ellersyndikat, och det är ofta fråga om en aktivitet vilken, som molionärernaframhåller, planläggs i utlandet och riktar sig gentemot länder där riskerna ärminst och utsikterna attlyckas är störst. Utvecklingen är naturiigtvis oroande, och den har ocksåägnats en betydande uppmärksamhet från svensk sida, på narkolikaområdel ocheljest. Åtgärder har som framgår av exemplifieringen i det följande vidtagitssåväl när del gäller intern, svensk lagstiftning som på det internationellaplanet. Vadgäller interna, svenska lagstiftningsåtgärder kan utskottet erinra om all olikaformer av våldsdåd med internationell anknytning utförda med vapen ellersprängämnen ledde till en skärpning av straffen för olaga innehav avskjutvapen och explosiva varor (prop. 1971:109, JuU 1971:14). Utskottet villockså peka lagstiftning mot den delvis från utlandet styrda,illegala spel verksamheten (prop. 1972:96, JuU 1972:15). Exempeldär internationellt samarbete lett lill skärpt lagstiftning i utgörkampen mot fiygplanskapningar och andra handlingar riktade mol deninternationella civila luftfartens säkerhet. Efler etl intensivt internationelltsamarbete, som bl. a. resulterat och 1971 årsMontrealkonvention, har i införts lagstiftning om fiygplatskon-iroll,fiygplanskapning och luftfartssabotage (prop. 1970:75, ILU 1970:75, prop.1971:92, JuU 1971:9 och prop. 1973:92, JuU 1973:21). 1 samband med att Sverigetillträdde uttalades från statsmakternas sida att det frånfiera synpunkter är angelägel att aktivt deltar i ansträngningar pådet internationella planet av det slag som här nämnts. Enannan företeelse som på senare lid också uppmärksammats i internationellasammanhang är den politiska terrorismen. Härvidlag kan utskottet erinra om dennyligen genomförda lagstiftningen om åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund (prop. 1973:37, JuU 1973:18 och prop. 1974:55, JuU1974:12). 1 detta lagstiftningsärende underströks vikten av all stärka både detinternationella polissamarbetet och mellanslalligt samarbete av annat slag. När det gäller svensk lagstiftning för att möta deninternationella utvecklingen av narkotikabrottsligheten vill utskottet härendast erinra om den höjning av maximistraffet för grovt narkotikabrott ochgrov varusmuggling som genomfördes , bl. a. i syfte att anpassa densvenska lagstiftningen till den i andra länder (prop. 1972:62, JuU 1972:14). lagstiftningsärendet uttalades bl. a. all en av de mest angelägnauppgifterna i bekämpandet av den illegala narkotikahanteringen är att bygga utdet internationella samarbetet samt att det från svensk sida satsas hårt pådetta. Till illustration av det sagda pekades bl.,a. på atl 1971 årsWienkonvention om psykolropa ämnen utarbetats underakliv medverkan frånSverige. Vidare nämndes bl. a. bidrag lill FN:s fond för kontroll avberoendefram-kallande medel och svenska insatser för att höja aktiviteten inomInterpol och Internationella lullsamarbelsrådel. Del kan tilläggas atl ilagstiftningsärendet riktlinjer drogs upp för särskilda beslämmelser omplacering i sluten anstalt, avskildhet och permission beträffande vissa intagnasom ägnat sig ål organiserad eller systematisk kriminell verksamhet av särskiltallvariig karaktär. Det gällde här personer - ofta ulan fast anknytning till Sverige- vilka dömts till långvariga frihetsstraff, i många fall förgrovanarkotikabrott av yrkesmässig karaktär. Regler i ämnet utformades i samband medden genomförda kriminalvårdsreformen (prop. 1974:20, JuU 1974:2). Utskolletvill i detta sammanhang också hänvisa till all statsrådet helt nyligenvid svar på en enkel fråga om åigärder mot narkotikamissbruket bl.a. uttalat att på det internationella planet bedrivit en utomordentligtaktiv verksamhet när det gäller narkotikaproblemen samt att vi kommer attfortsätta med denna verksamhet. Ifråga om mera konkreta insatser mol den internationella brottslighetenkoncentreras intresset, såsom också framhålls i motionen, på den internationellakriminalpolisorganisationen . Interpolbildades och hade i början av innevarande år 117 med lemsstater. har organisationens verksamhet vidgats och a. närdel gäller bekämpande av internationell terroristverk-samhei ochnarkotikahantering. Ett uttryck för satsning mol narkotikan är en påsvenskt initiativ tillkommen aktionsplan.' a. alt tre förbindelsemän från olika länder slår lillge-neralsekrelariatels förfogande för en en kontinuerlig uppsökande verksamheti de europeiska länderna. , som redan tidigare verkat för en forstärkningav resurser, har vid organisationens generalförsamling aktivt medverkat höjning av årsavgifterna. har också bidragittill verksamhet genom att avdela en svensk polisman för tjänstgöringvid generalsekretarialet. Tillbelysning av organisationens verksamhet kan här nämnas all vid den nyssnämndageneralförsamlingen särskilt uppmärksammades viklen av samarbete i frågaom ekonomisk brottslighet och i fråga om kontrollen av handel med handeldvapen. Ianslutning lill samarbetet inom vill utskottet framhålla all också delinternationella polissamarbete som äger rum på bilateralt plan med främmandeländers polismyndigheter intensifierats och byggts ut i takt med de senasteårens ökning av den inlernationella brottsligheten. Del må här erinras om altullämnadel från till av en slorle-verantör av narkotikakan ses som etl resultat av sådant samarbete. Vadgäller polisverksamheten vill utskottet erinra om de myckel betydandeekonomiska satsningar härvidlag som beslöts av riksdag (se JuU 1973:26)och som givetvis innebär ökade möjligheter all ingripa mol internationellbrottslighet. 1anledning av motionärernas uttalande rörande angelägenheten av all förstärkadet inlernationella lagsiiftningssamarbeiel vill utskottet, utöver vad somanförts i det föregående, erinra om den verksamhet i detta hänseende som pågårinom FN och , bl. a. i den europeiska kommittén förbrotlslighetsfrågor (ECCP). Utskollet vill också särskill peka på all vidEuroparådets 53:e minisiermöle i utrikesministrarna enades omalt rådet under den närmaste framtiden skulle koncentrera sin mellanslatligaverksamhet lill vissa områden, däribland juridiskt samarbete, koordination avnationell lagsliflning, brottsbekämpning m. m. Vadgäller den av molionärerna särskill berörda kontrollen av del svenskaluftrummet har utskottet från försvarsstaben inhämtat bl. a. följande. 1 sambandmed den konstaterade ökningen av narkolikasmuggling lillSverige har önskemål framförts lill överbefälhavaren om bistånd till tull-ochpolismyndigheterna med luftbevakning av misstänkta privalfiygplan. Direktivangående sådant bistånd har också utfärdats till den befintliga luftbevakningen,som eljest främst är inriktad på bevakning mot främmande militära kränkningarav svenskt territorium. Samverkan mellan krigsmaklen, tullen och polisen iangivet hänseende har ägl rum vid upprepade tillfällen, och fiera misstänktaflygningar har rapporterats. Vissa svårigheter all upptäcka och följa alla sådanaflygningar har emellertid förelegat. medall luftbevakningen tillförts modernare utrustning har förutsättningarna föringripande dock blivit bättre. här ovan anfört ger enligt utskottets mening vid handen att de avmotionärerna påtalade problemen i fråga om kampen mot den inlernationellabrottsligheten sedan en lång följd av år varil föremål för en betydandeuppmärksamhet från svensk sida. Sålunda har en rad internalagstiftningsåtgärder vidtagits mot skilda former av internationell brottslighetsamtidigt som polisens resurser kraftigt förstärkts. Parallellt härmed harSverige i skilda internationella sammanhang initierat eller aktivt verkat församarbete såväl på konventions- och lagslifiningsplanei som i fråga om rentkonkreta polisiära och liknande åigärder. Det är också en klart uttalad svenskmålsättning all fortsätta denna verksamhet. Under hänvisning lill del anförda fann utskottetinte skäl till någon åtgärd från sida i anledning av ett i motionen1974:151 upptaget yrkande om åtgärder från svensk sida mot den internationellabrottsligheten. I betänkandet JuU 1974:32 anförde utskottet medanledning av ett motionsyrkande (motion 1974:1255 yrkande 2) om ulredningrörande brottspåföljderna för narkotika- och alkoholmissbrukare bl. Beträffande den kriminalpoliliska frågan ombehovelaven ny brottspåföljd bör framhållas atl påföljdssystemger möjlighet lill nyanserat påföljdsval även vad gäller brottslingar sommissbrukar alkohol eller narkotika. Av särskill intresse i detta sammanhang ärmöjligheten alt döma lill skyddstillsyn med föreskrift alt den dömde skallunderkasta sig vård eller behandling i sjukhus eller behandlingshem. En sådandom är inte verkslällbar i den meningen alt vården kan framtvingas, men ettåsidosättande av föreskriften kan leda lill all skyddstillsynen undanröjs ochersätts av annan påföljd. Del bör också noteras all högsta domstolen i ennyligen meddelad dom funnit att en opialmissbrukare begått åtalade handlingarunder inflytande av själslig abnormitet av så djupgående natur, all den måsteanses jämställd med sinnessjukdom, samt förordnai att missbrukaren skulleöverlämnas lill sluten psykiatrisk vård. Domen torde, enligt vad riksåklagarenanför i sitt remissyttrande, genom sitt prejudikalvärde komma alt medföra atlen ganska stor grupp av narkotikamissbrukare kommer att läs om hand vidpsykiatriska sjukhus. Avdet anförda framgår all ger möjlighet till ett påföljdsval som kantillgodose vårdbehovet för alkohol- och narkotikamissbrukare som gjort sigskyldiga till brottslig gärning. All som molionären anför vissa svårigheterkan föriigga när del gäller verkställigheten av en dom med behandlingsföreskrifttorde inte kunna bestridas. Frågan härom har också uppmärksammats avstatsmakterna och omfattas av del utredningsuppdrag som anförtrottsövervakningsnämndsulredningen. Avintresse i verkställighelssammanhanget är också den möjlighet till vistelseulanför anstalt som föreligger enligt 34 S lagen om kriminalvård som dömts till friheisberövande påföljd. Vård i behandlingshemför narkotikamissbrukare har i förarbetena till lagrummet särskilt nämnts somexempel på en vårdform som kan ersätta anstalisvislelsen. Fråganom påföljderna för broll av narkotikamissbrukare övervägs från något vidareaspekter och från olika utgångspunkter av kommittén för ulredning om påföljderför psykiskt avvikande lagöverträdare, åtalsrättsut- redningenoch en arbetsgrupp inom för översyn av lagen om slutenpsykiatrisk vård i vissa fall. Som undersirukils i flertalet av föreligganderemissyttranden har de i motionen upptagna frågorna också ett nära samband medde principfrågor rörande bl. a. användningen av tvång inom socialvården sombehandlats i socialutredningens avgivna belänkande. Anledning flnnsvidare alt erinra om den verksamhet på del kriminalpolitiska fältet och pånarkolikaområdel som bedrivs av brottsförebyggande rådet och dess olikaarbetsgrupper. Detbetydelsefulla och vittomspännande utredningsarbete, som sålunda f. n. bedrivsbeträffande olika spörsmål vilka alla har nära samband med del frågekomplex somberörs av motionen i nu förevarande del, gör del enligl utskottets mening fögameningsfullt att tillsätta en särskild utredning i enlighet med motionärensönskemål. Mot förslaget talar också atl i sinarekommendationer för behandling av narkotikamissbrukare uttalat att det kanfinnas anledning alt pröva bl. a. lagkonstruktioner som möjliggör överenskommel konlraklstvång där en tidsbegränsad behandlingsåtgärd väljs av denbehandlade .som alternativ lill påföljd inom kriminalvårdens ram. Uppslagliknande det som framförs i motionen är således redan föremål för uppmärksamhetinom den på narkolikaområdel huvudansvariga myndigheten, även om - somsocialstyrelsen också framhåller i nyssnämnda rekommendationer - ettslutgiltigt ställningstagande bör anstå i avvaktan på resultaten av bl. Motdenna bakgrund saknas enligl utskottets mening skäl för någon riksdagensåtgärd i anledning av motionen 1974:1255 i nu berörd del. I svar på en interpellation onj åtgärder mol olagainförsel av heroin anförde socialminister bl. Värt land har under fiera år, kanske i störreutsträckning än andra nationer, bedrivit en utomordentligt aktiv verksamhet på del internationella planet för atl komma lill rätta med narkotikaproblemen. är medlem i FN:s narkolikakommission. Vid kommissionens senaste sammanträde i -- behandlades problemen i samband med Turkiels återupp tagande av odlingen av opievallmo. Den turkiska delegationen redogjorde för de åigärder som skall vidtas i samband med att odlingarna åter har påbörjats. Sammanfattningsvis framkom all kraftfulla insatser görs för atl Självklart kommer liksom övriga länder all med storuppmärk.samhet följa den fortsalla utvecklingen. ----- De beslag som gjortsgäller heroin som smugglats lill från opievallmoodlingarna i dens. k. gyllene triangeln, dvs. gränsområdet mellan , och Thailand.Genom egna utredningar och genom samarbete med utländsk polis vetrikspolisstyrelsen numera alt heroinet förs lill via länder iSydostasien. Samordningen av de polisiära insatserna mot trafiken har tagilsom hand av i , som förstärkt sinnarkolikagrupp bl. a. med en svensk polisman. förstärker också sinasamordning.sinsalser för . I ett svar--- på en enkelfråga vid höslriksdagen framhöll jag atl del självfallet är oroande atlheroin börjat tillföras den illegala marknaden i landet. Någon ökning av denillegala heroininförseln har emellertid enligl föreliggande uppgifterinte kunnat iakttas sedan jag lämnade milt svar i november förra året.Självfallet kommer insatserna mol narkolikamiss- bruketfrån polisen och övriga berörda samhällsorgan all fortsäiia med all kraft. I detta betänkande behandlas fyra yrkanden imotionen 1975:1100, som alla gäller narkotikabrottslighet och/ellerinternationell brottslighet. Deninternationella brottsligheten berörs framförallt i yrkandena 10 och 8. Yrkande10 går ut på all skall begära alt regeringen till prövning upptarvissa i motionen framlagda förslag angående en ökad satsning på detinternationella samarbetet för atl komma lill rätta med narkotikamissbruket.Förslagen är följande. Regeringen bör ta initiativ till all i samråd med andrastater göra framställningar lill de länder, där odling av opievallmofortfarande är tillåten för att om möjligt begränsa förädlingen och utförselnav förädlad vara. Samarbetet kan enligl molionärerna lämpligen ske genom FN:snarkoiikaorgan i . Regeringen bör vidare försöka påverka regeringen iNederländerna'all ändra sin narkolikapoliiik. För internationella insatser istörre skala från polisens sida synes enligl molionärerna etl svenskt initiativhos vara en lämplig och effektiv väg. Yrkande8 i motionen innebär all skall begära all regeringen föranstaltar omall polisen, tullen och den civila och militära luftbevakningen gemensamtutarbetar förslag till åtgärder för en effektivare gränskontroll. Till stöd fördet yrkandet anför motionärerna all, om illegal införsel av narkotika, vapen m.m. skall kunna förhindras, de otillräckliga möjligheterna atlkontrollera del svenska luftrummet måste förbättras och samarbetet mellanluftbevakningen, tullen och polismyndigheterna intensifieras. Ocksågränskontrollen bör enligl molionärerna effektiviseras, och del kan.enligtderas mening även bli nödvändigt all skärpa kontrollen i den nordiska trafiken,t. ex. genom ökad stickprovskontroll. Nuberörda frågor behandlades ingående av riksdag med anledning avmotioner med yrkanden som i sak väsentligen överensstämmer med dem som nyssredovisats. Som närmare framgår av redogörelsen ovan gav utskottet ibetänkandet JuU 1974:33 - dagtecknat - en rad exempel, därSverige aktivt verkat för samarbete såväl på konventions- ochlagstiftningsplanet som i fråga om rent konkreta polisiära och liknandeinsatser. Även den i yrkande 8 berörda problemaliken rörande kontrollen av detsvenska luftrummet belystes. Sammanfattningsvis uttalades all vad utskottetanfört gav vid handen all de av molionärerna påtalade problemen i fråga omkampen mot den internationella brottsligheten sedan en lång följd av år varit'föremål för en betydande uppmärksamhet från svensk sida och att det var enklart uttalad svensk målsättning att även i fortsättningen initiera och aktivtverka för etl internationellt samarbete på detta område. Under hänvisninghärtill fann utskottet inle skäl lill någon åtgärdfrån sida med anledning av de ifrågavarande motionsyrkandena.Riksdagen följde utskottet. Underden korta tid som förflutit efter nyssnämnda överväganden har inte inträffatnågra omständigheter som bör föranleda ett annat ställningstagande till nuifrågavarande motionsyrkanden. Motionärernas förslag om initiativ från svensksida i fråga om odlingen av opievallmo ger emellertid utskottet anledningframhålla att frågor härom behandlats vid det senaste sammanträdet med , vari är medlem. Därvid framkom all i anslutningtill återupptagande av odlingen av opievallmo kraftfulla insatser görsför atl förhindra att vallmon kommer till illegal användning. Utskottet villockså erinra om att årets riksdag anvisat ett belopp av . som bidragtill FN:s fond för kontroll av be-roendeframkallande medel (SoU 1975:5, rskr80). Denna fond, som bildades , stöder projekt som syftar till attförstärka kontrollåtgärderna och till att begränsa den illegala efterfrågan ochdet illegala utbudet av narkotika och psykolropa medel. Ett aktuellt projektsyftar till att påvisa möjligheterna för befolkningen i det av molionärernasärskilt berörda gränsområdet mellan , och - den s. k.gyllene triangeln - att ersätta odling av opievallmo med odling av andra grödoroch andra ekonomiska aktiviteter. Med anledning av moiionärernas uttalandenrörande den nederiändska nar-kotikapoliiiken vill utskottet också nämna, attFN:s vid sitt nyssnämnda sammanträde beslöt rekommenderaFN:s ekonomiska och sociala råd alt anta en resolution, vari bl. a. framhöllsangelägenheten av atl inget land underiåler att vidta åtgärder för atl bekämpamissbruk av och illegal handel med cannabis. Underhänvisning lill del anförda avstyrker utskottet bifall lill yrkandena 8 och 10i motionen 1100. I yrkande 9 hemställs all skall begära auregeringen tar initiativ lill åigärder på bred front mot narkotikamissbruket.Den ökande.tillgången på heroin motiverar enligl motionärerna en kraftigsatsning från polisens sida av del slag som gjordes . måsteåtgärder sättas in på vårdsidan för all åstadkomma en effektiv rehabiliteringav de vårdbe-hövande narkomanerna. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandel understryka all narkotikabrottslighetenalltjämt är av sådan omfattning, att den utgör ett allvarligt samhällsproblem.Särskill oroväckande är det av molionärerna påtalade förhållandet alt denillegala marknaden i landet börjat tillföras heroin. Beträffande decentralstimulerande medlen - som dominerat missbruksbilden -anser sig polisen ha lägel någorlunda under kontroll.