bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Även motionen 1974:1882, som kräver ytteriigare utredningar innanslutgiltigt beslut fattas om förläggningen av hus, bör avslås.Eftersom utskottet anser att principbeslut i huvudfrågan skall fattas , börockså motionerna 1974:1881 och 1975:1013 - i vilka yrkas att andra iarkitekttävlingen deltagande, "utvecklingsbara" ombyggnadsförslag,däribland förslaget "Samspel", skall beredas på motsvarande sätt somde av riksdagshusutredningen bearbetade all. H 1,H 2 och H 3-avslås. Denomständigheten att inte samtliga i pristävlingen deltagande arkitektgrupperberetts möjlighet till en sådan vidarebearbetning med anledning främst avkanslihusets intagande i programmet bör således inte fö försena ettprincipbeslut i huvudfrågan. Självfallet bör detta inte hindra förvaltningsstyrelsenfrån atl, om den finner skäl därtill, i det fortsatta arbetet på nytt ta uppockså andra Helgeandsholmsförslag till närmare övervägande. Motionen1974:1872 - vari yrkas att behovet av rökfria lokaler skall beaktas i delfortsatta planeringsarbetet - bör kunna förklaras besvarad med hänvisning tillvad utskottet i del föregående anfört om ytterligare överväganden avförvaltningsstyrelsen. Även motionen 1974:1880, i vad gäller yrkandet omytteriigare lokaler för medhjälparpersonal till riksdagsledamöterna, bör kunnaförklaras besvarad med vad som ovan sagts. Yrkandena i sistnämnda motion om attytterligare utredningar skall göras av frågan om expansionsmöjligheternabeträffande båda huvudalternativen och att detta skall ske innan riksdagenfattar beslut i lokaliseringsfrågan, bör däremot avslås. Utskottet anser det angeläget att principbeslut nufattas om återflyttning till ombyggda lokaler på . Nuvarandelokaler vid har avsetts endast som ett provisorium för riksdagen.Det material, som ligger till grund för utskottets bedömning, visar att alt. S.inte är en tillfredsställande lösning på . Utskottet tillstyrker attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbetemed lokalfrågor i första hand enligt alt. 2 iRiksdagshusutredningen . En bestående lösning bör nu kunna nås på detföreliggande utredningsmaterialet. Skulle styrelsen vid sina fortsattaöverväganden finna nya och andra lösningar erforderiiga från t. ex. funktions-,miljö- eller kostnadssynpunkter bör frågan självfallet ånyo underställasriksdagen. Sammanfattningsvisanser sålunda utskottet att vid en återflyttning tillHelgeandsholmen och med utnyttjande av även kanslihuset och på ävenkanslihusannexet tillförsäkras goda arbetsmöjligheter i en intressant ochstimulerande miljö. Efter en ombyggnad av det slag som föreslås kommer de gamlariksbyggnaderna att åter fö en adekvat användning och kunna utnyttjas på ettmeningsfullt och rationellt sätt. Detta garanterar också bäst ett fortsattbevarande av det gamla . behöver vidare inte längrearbeta i lokaler som den inte äger eller kan fritt förfoga över och somplanerats och byggts för helt andra ändamål. Genom en återflyttning tillHelgeandsholmen vinns såväl principiella som praktiska fördelar för ,som - såsom bl. a. förvaltningsstyrelsen framhållit - får "välfungerandeegna lokaler i centralt, traditionellt och representativt läge". Dennalösning bör sålunda även enligt utskottets mening genomföras. delsatl utskottets hemställan bort ha följande lydelse: På anförda skäl hemställerutskottet att 1. med anledning av framställningen 1974:20 och medavslag på motionerna 1974:1879, 1880 såvitt avser yrkandena 2 och 3, 1881, 1882samt 1975:979 och 1013 a. beslutaratt flytta tillbaka till ombyggda lokaler på andsholmen, b. uppdrar åtförvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbete med lokalfrågor i första hand enligt alternativ 2 i och återkomma till med nytt förslag, om förvaliningsstyrelsen skulle finna att nya överväganden talar för andra lösningar eller om andra förhål landen framkommer som motiverar detta, c. till Deninre riksdagsförvaltningen: Fortsatt utredning om hus m. m. för /76 under XVl:e hu vudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . 2. förklarar motionerna 1974:1872 och 1880, densistnämnda såvitt avser yrkandet 1, besvarade med vad utskotiet i det föregåendeanfört och hemställt. KU 1975:13 B 1 Bilaga1 UA8-2944/74 konstitutionsutskott har med skrivelse1974-10-22 hemställt att måtte avge yttrande över riksdagensförvaltningssty-relses framställning (1974:20) lokalfrågor på längresikt m. m. Utskottethar översänt fem motioner väckta med anledning av framställningen. Byggnadsstyrelsenredovisar i det följande först vissa synpunkter beträffande kostnader ochgenomförande för Helgeandsholmsalternativet samt ger därefter sin syn på denaktuella frågan i dess helhet. För att jämföra de tre ombyggnadsalternativensekonomiska konsekvenser dels inbördes dels med Sergelstorgsalternativet harutredningen låtit utföra vissa kostnadskalkyler. Byggnadsstyrelsenhar vid granskning av kalkyler över erforderiiga investeringar funnit attinvesteringskostnaderna bör höjas med ca 10 96. Höjningen betingas bl. a. avatt posten "oförutsett" enligt styrelsens erfarenhet bör ökas från 5till 10 96 vid ombyggnader. Härutöver bör kostnaderna för installationerjusteras uppåt. På det kalkylunderlag som föreligger är granskningen attbetrakta som en översiktlig bedömning. Kostnadskalkylernaär angivna i prisnivån . De verkliga ombyggnadskostnaderna blirsjälvfallet beroende på utvecklingen av byggnadskostnaderna fram tillfardigställandetidpunkten. Dekalkyler som redovisades i styrelsens utredning 1968förutsatte beträffande ombyggnadsalternativen betydligt mera långtgåendeåtgärder än vad som föreslås. Några direkta jämförelser med 1968 årsbedömning kan därför nu inte göras. Det kan dock noteras att en uppräkning till1974 års prisnivå av kostnaderna för alternativet IC i "Riksdagenshus", vilket närmast motsvarar alt. IH i ,efter avdrag av grundförstärkningskostnaderna, ger ca 160 milj. kr. att jämföramed i utredningen för alt. IH beräknade 155 milj. kr. alternativ som förutsätter utnyttjande av kanslihuset bör såsom investeringmedräknas värdet av denna byggnad. Med utgångspunkt från nuvarande hyra - 250kr/m' lägenhetsyta - har styrelsen uppskattat detta värde lill storleksordningen30 milj. kr. I årskostnadsberäkningarna har emellertid B 1 1975. KU 1975:13 B 2 hyraför kanslihuset inräknats motsvarande den nämnda investeringen. Utredningenhar utgått från att nuvarande avkastningsvärde för mark och byggnader påHelgeandsholmen är O kr. har gjort beräkningar, som förutomatt belysa nuvarande avkastningsvärde avser att visa de ekonomiskakonsekvenserna vid bevarande och utnyttjande av byggnaderna på Helgeandsholmenför andra ändamål än . Styrelsenkan utifrån sin erfarenhet av nuvarande användning av verifieraatt hyresintäkterna endast täcker drift-ochunderhållskostnaderna. Likaså bedöms en ombyggnad för 25 milj. kr. som enbartsiktar till att sätta riksbyggnaderna i nöjaktigt skick utan funktionellaförbättringar endast kunna ge marginella intäktsökningar relaterade till dennainvestering. En väsentlig orsak härtill är de begränsade möjligheterna attanvända lokalerna elTektivt. Görsombyggnader för annat ändamål än enligt de principer som tillämpatsi utredningen får man räkna med ombyggnadskostnader av samma storleksordning,ca 90 milj. kr. som utredningen anger. En sådan ombyggnad leder emellertidenligt styrelsens bedömning inte till sådan ökning i avkastningen att annat änbidrag till kapitalkostnaden för ombyggnaden kan erhållas. Denna bedömning ärförenad med viss osäkerhet då den måste grundas på nu föreliggande delvishypotetiska undertag och erfarenhet från tidigare ombyggnader. Byggnadsstyrelsenfinner således att utredningens bedömning av nuvarande värde på byggnader ochmark på är riktig och en konsekvens av beslut omriksbyggnadernas bevarande helt eller delvis. Medde reservationer som granskning av ombyggnadskostnadernager anledning till har styrelsen inga invändningar mot utredningensårskostnadsberäkningar. Årskostnaderna för Helgeandsholmsalternativen blirenl. beräkning 17,5-18,0 milj. kr. Sedan gammalt har det varit känt att grunden ochgrundläggningsförhållandena under inte varit de bästa. Detta harobserverats tidigt och mätningar av sprickvidder och sättningar har pågått mereller mindre kontinueriigt i stort sett sedan husets färdigställande. Densenaste mätomgången som började visar mycket små rörelser både vadbeträfTar sättningar och sprickvidder. Den slutsats man kan draga av detta äratt huset står stabilt och att någon grundförstärkning därförnormalt inte borde vara aktuell i dagens läge. Vad som kan ändra denbilden är så vitt man kan bedöma följande: A.Den befintliga grundvattenytan sjunker snabbare än vad som beräknats KU 1975:13 B 3 medstöd av tidigare erfarenhet. Rustbädden och pålarna av trä kommer då attfriläggas och förstöras. B. Bakterieangreppenpå trärnaterialet är allvariigare än vad som framkommit och trämaterialet bryts ned. C. Deneventuella ombyggnaden av och medför väsentliga ändringar eller ökning av lasten på grunden, D. Grundläggningsarbeteti byggnadens närhet stör grundförhållandena. Framför allt torde skakningar vara fariiga. Av ovanstående punkter är A och B oberoende av omman gör någon ombyggnad av husen eller ej. Skall byggnaderna bevaras måste ivarje fall A säkert åtgärdas . Med normal sänkningshastighet avgrundvattenytan bedöms fristen till , eventuellt något längre.Åtgärder bör då vidtas, t. ex. att flytta trösklarna för vattenståndlängre nedströms och på så sätt hindra vidare sjunkning av grundvattenytaneller genomföra en lämplig grundförstärkning med en sannolikt bättre teknik ändagens. Beträffandepunkterna C och D har de ingått i direktiven till de tre arkitektgrupperna attbeakta. Försjälva riksdagshusbyggnaden harej heller någon föreslagit förändringar som kanbedömas vara av någon fara för grundläggningen. Detta gäller även riksbankenshus enligt alternativ 2 och 3. Alternativ1 med sin nybyggnad på riksbankstomten har bedömts kunna utföras med så kalladspolpålning vilken icke bör medföra några skador på grund.Förhöjningen av pålningskostnaden är beaktad i kostnadsberäkningen. Det bördock påpekas att osäkerheten här är något större än för de andra alternativendå oförutsedda svårigheter och överraskningar kan inträffa som bl. a. kanmedföra kostnadsökningar. Detföreslagna garaget under Riksplan skall grundläggas genom så kalladkompensationsgrundläggning, dvs. man lar bort lika mycket tyngd som man läggerdit. Följden blir i stort sett oförändrade förhållanden. Några tekniska problemborde rimligen inte uppstå. Beträffandede tekniska lösningarna på de tre förslagen för övrigt kan någon ingåendebedömning icke göras då några konstruktionsritningar eller dylikt inte finns.Allmänt kan bara konstateras att några speciellt svåra eller besvärligakonstruktioner inte förefaller finnas. Husetsgrundläggning är f. n. svårbedömbar. En ombyggnad av riksbyggnaderna måstedärför föregås av fortsatta utredningar. Om en grundförstärkning därvidbefinnes nödvändig måste den, om byggnaderna skall bevaras, utföras oberoendeav vilket föriäggningsalternativ som väljer. Vid enkostnadsjämförelse kan man således bortse från grundförstärk-ningskostnaden dåde bägge alternativen belastas lika. Ytteriigare utredning är av samma skäl ejheller en förutsättning för att beslut fattas om föriäggning. KU 1975:13 B 4 En betydelsefull fråga är riksbyggnadernasutnyttjande i den händelse stannar kvar vid . Styrelsenhar vid sin bedömning utgått från atl i överensstämmelse med beslutatt inte riva , även riksbankshuset bör bevaras. Styrelsenförutsätter att riksbankshuset på samma sätt som kommer attförvaltas av styrelsen vid bankens flyttning till sin nybyggnad vidBrunkebergstorg . Lokalerna nyttjas dels tillfälligtav statliga myndigheter jämte och , dels somkonferenslokaler. Styrelsen räknar med att det fram till dess att ombyggnad förriksdagens räkning blir aktuell skall vara möjligt att utnyttja lokalerna påsamma sätt. av har präglats av osäkerheten om byggnadens framtidaanvändning varav följt att upprustningsåtgärder skjutits eller,där de varit nödvändiga, vidtagits med största återhållsamhet. Lokalerna hardock utan större åtgärder kunnat tas i anspråk som kontors- ochkonferenslokaler men har på grund av rumsmåtten och planlösningen inte kunnatutnyttjas effektivt. Förekomsten av betydande överytor har påverkathyressättningen som f n. är /m' ly och år, vilket endast täckerkostnader för drift och underhåll. Uppskattningsvis har hyra kunnat tas ut förendast ca 40 96 av hela lägenhetsytan. Erfarenheternafrån styrelsens förvaltning av pekar på att del är mycket svårtatt finna en nyttjare som kan utnyttja riksbyggnaderna lika effektivt somriksdagen själv på det sätt som redovisats i alternativen för Helgeandsholmen.Även annat nyttjande kräver omfattande upprustning av byggnaderna och åtgärderför anpassning av lokalerna till skilda verksamheter. En sådan ombyggnadinnebär avsevärt högre kostnader än de 25 milj. kr. Styrelsen har med alternativen 2 och 3 som grund uppskattatkostnaderna för dessa åtgärder till ca 90 milj. kr. Konsekvenserför statsförvaltningen i övrigt Vid en återflyttning till taskanslihuset i kv. Mars och Vulcanus i anspråk i alternativen 2 och 3 medframtida reserver i kanslihusannexet i kv. Cephalus, med vilket underjordiskförbindelse redan finns från kanslihuset. I alternativ 1 utgör kanslihuset enframtida reserv. För alla alternativen gäller att ersättningslokaler måste anskaffas.Sådana lokaler kan erhållas inom södra . En expansion inom Gamlastan har av flera skäl inte bedömts vara lämplig eller möjlig. Byggnadsstyrelsenhar upprättat en utbyggnadsplan för södra för statligförvaltning. Som ett första led i förverkligandet av utbygg- KU 1975:13 B 5 nadsplanenhar ett stort antal fastigheter inom södra förvärvats av staten.Vidare har styrelsen till Kungl. Maj:t ingivit ett ramprogram för ny- ochombyggnad i kv. Björnen inrymmande ca 900 kontorsarbetsplatser och har föravsikt atl inge ett ramprogram för ny- och ombyggnad ikv. Tigern inrymmande ca 450 arbetsplatser. Dessa lokaltillskott täcker gottoch väl den mängd lokaler som erfordras för att ersätta kanslihuset med dess ca360 rum. Framtida utflyttning från södra av myndigheter utansärskild departementsanknytning ger möjlighet att med tiden samla samtligadepartement norr om . De lokaler som lämnas av departementen inomkanslihuskvarteren kan till dess de eventuellt erfordras för riksdagensexpansion nyttjas av statliga myndigheter. Styrelsensutbyggnadsplan ger möjlighet till alternativa placeringar av departementen. Idet fall centrala delar av statsdepartementen önskar sitta nära blir,vid en återflyttning till , trakten kring kvarteren Lejonet ochRosenbad tyngdpunkten och vid torg-alternativet kv. Bäggefallen förutsätter ny- och ombyggnad i kv. Björnen, i det första fallet föratt evakuera de aktuella kvarteren för ombyggnad, i det andra fallet för att taemot centrala delar av statsdepartementen. En tidsmässig skillnad på 1 ä 2 årfinns mellan alternativen då i första fallet en ombyggnad av kvarteren Lejonetoch är möjlig först efter deras evakuering till kv. Istyrelsens tidplan för området ligger kv. Björnen samt även den del av kv. Loensom av praktiska skäl medtagits i projektet först. Skälet är att byggnaderna ikv. Björnen är i sådant skick att de under alla omständigheter måste åtgärdasoavsett lösningen av lokalfråga. Samma sak gäller byggnadsbeståndeti kv. Tigern och större där åtgärderna dock inte bedöms vara likabrådskande. Tidplanen kan därför inom en ram av anpassas efter deönskemål som kan komma fram vid planeringen av statsdepartementens lokaler. Tidsåtgångenför projektering och byggande av kv. Björnen har uppskattats till fråndet att projekteringsbemyndigande lämnats av Kungl. För att tidplanen iriksdagens återflyttningsalternativ skall kunna hållas måste ett sådantbemyndigande erhållas . Utgående frånprojekteringsstart kan om- och nybyggnaden vara klar årsskiftet1979/80 varefter 1/erfordras för färdigställande av lokaler förkanslihusets evakuering. Därefter fordras ytteriigare 1 1/innan riksdagensledamöter kan la sina arbetsrum i anspråk, sammanlagt en tidsrymd av drygt 7 årvilket innebär en inflyttning . Tigern har tidsåtgången beräknats till ca . Projekteringsstart våren1975 innebär färdigställande . Med tanke på byggnadsbeståndetskvalitet bör byggnadsarbetena inte igångsättas senare än 1980. större bör utföras . Styrelsen bedömer att godasamband mellan och statsdepar- KU 1975:13 B 6 tementenkan upprättas i bägge föriäggningsalternativen. Sambandenblir bättre i alternativet så länge delar av statsdepartementenär föriagda till . I alternativet kan sambandenförbättras genom överflyttning till av samtliga departement. Styrelsenanser sig väl förberedd att genomföra de projekt som kan bli en konsekvens avriksdagens beslut i sin lokalfråga under förutsättning att erforderiiga tiderför deras genomförande kan beredas. Byggnadsstyrelsenär beredd att också biträda beträffande projektering ochgenomförande av byggnadsåtgärder för det fall beslutar omåterflyttning till . Utredningen visar att till rimlig kostnadkan få en god funktionell lösning av sin lokalfråga vid en återflyttning tillHelgeandsholmen och därtill en i allt väsentligt god arbetsmiljö för ledamöteroch personal. Ur de synpunkter som har att företräda, utgöråterfiytt-ningen en följdriktig och konsekvent lösning både med avseende påriksbyggnadernas framtida användning och av lokalfråga som sådan. Riksbyggnadernaoch omgivande bebyggelse, såväl i som inom Södra ägsi stor utsträckning av staten. Det bör kunna förutsättas, vilket också hittillsutförda utredningar visar, att lokalfråga skall kunna fö sinlösning här även med tillgodoseende av rimliga krav ifråga om stadsbild ochyttre miljö. Viden jämförelse mellan de tre utredningsalternativen finner , ilikhet med vad förvaltningsstyrelsen föreslår, att alternativet 2 i första handbör komma ifråga. Alternativet förenar god funktion med hög grad av bevarande.De förändringar i stadsbilden som alternativet medför anser styrelsenmarginella i jämförelse med betydelsen av att återflyttar tillHelgeandsholmen och återför sin ursprungliga funktion samt attriksdagen därvid erhåller bästa möjliga lokalförhållanden. Medhänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker byggnadsstyrelsenförvaltningsstyrelsens förslag. Byggnadsstyrelsenanser att beslut bör kunna fattas på grundval av nu föreliggandeutredningsmaterial. Ihandläggningen av detta ärende har deltagit generaldirektören ,planeringsdirektören , föredragande, tekniske direktören ,byggnadsråden Bertman, , och samt i kostnadsfrågoravdelningsdirektören . KU 1975:13 B 8 Riksdagenslokalfrågor på m. m. konstitutionsutskott har begärtlänsstyrelsens yttrande över "". Länsstyrelsenhar tidigare yttrat sig angående lokalfråga (. dnr11.80-78-73), varvid på anförda skäl förordade att riksdagshusetskulle ligga kvar vid . 1förhållande till arkitekttävlingen 70-72 har förutsättningarna ändrats såtillvida att enligt direktiven "riksbyggnaderna skall så långt möjligtbevaras i vad avser såväl exteriörer som väsentliga interiörer". Länsstyrelsenfinner det ytterst tillfredsställande att tidigare tankar att rivariksdagshuset och nu elimineras. Den tidigare allmänt utbreddameningen i arkitekt- och kulturkretsar att utgjorde ett störandeoch oskönt inslag i stadsbilden, i sin arkitektur väsensfräm-mande för svenskbyggnadsstil och placerad i en höjdnivå som negativt påverkade det monumentalaintrycket av , torde numera inte ha någon förankring i den allmännaopinionen. generationer har på ett helt annat sätt än tidigare kommitatt uppfatta riksbyggnaderna som ett värdigt, ja, i vida kretsar som ettomistligt inslag i stadsbilden. En rivning av och som ersättningen byggnad motsvarande mera modern byggnadskonst och byggnadsteknik skulle medvisshet väcka en utomordentligt stark reaktion inte bara bland Stockholmsbefolkning utan i hela landet. Äventillbyggnader och förändringar av riksbyggnadernas exteriörer skulle utantvivel nu uppfattas som svårartade och icke acceptabla ingrepp i den invandastadsbilden. Dessa synpunkter måste, enligt mening, beaktas viden prövning av alternativen till lösning av frågan om återförandetill . Detre alternativ som förvaltningsstyrelse redovisat till riksdagenskall jämföras med Sergelstorgsalternativet. Beträffande den provisoriskaplaceringen vid må först erinras om att där fått enlösning som tillfredsställer högt ställda krav på rymlighet och ändamålsenlighetmed tanke på arbetsförhållanden inom en enkammarriksdag, hotellrumoch arbetsrum för riksdagsmännen, goda sammanträdeslokaler, foajéer, telefonoch övrig service, utrymmen för riksdagskansliet, partiernas sekretariatliksom för radio, television och tidningspress. I och för sig tillgodoseralltså alternativet behoven inte blott KU 1975:13 3 9 underen provisorietid utan även som permanent lokalisering. Den centralabelägenheten vid det pulserande city, nära till och tunnelbanager också stora fördelar för riksdagsledamöterna, allmänheten, uppvaktandedelegationer från alla delar av landet. Integreringen av i citykärnansvarar väl mot våra dagars syn på den moderna demokratins öppna sätt att verkai nära kontakt med folket. Fråganom framtida expansionsmöjligheter spelar självfallet en icke oväsentlig roll.Vid en föriäggning till torde möjligheterna vid de trealternativen vara uteslutna ur denna synpunkt. Vid finns däremotbetydande möjligheter i omedelbar närhet, exempelvis vid det femte höghusetliksom i andra direkt angränsande byggnader. Fören återflyttning till talar å andra sidan sådana skäl som detfristående läget på , monumentaliteten av själva byggnaden ochnärheten till . Denkorta remisstiden har inte gjort det möjligt med en mera fullständig bedömningav alla de på frågan inverkande faktorerna, inte minst därför attutredningsmaterialet i vissa avseenden, särskilt de tekniska och ekonomiska,är ofullständigt och inte minst därför till sina slutsatser problematiska.Enligt mening torde det vara svårt för att på grundvalav det föreliggande materialet ta ställning i frågan, utan fortsattautredningar torde påkallas. Med Sergelstorgsalternativet jämförs tre alternativsom förvaltningsstyrelsen utvalt och låtit bearbeta efter särskilda direktiv. Enligtalternativ 1 bevaras exteriör i huvudsak och där placerasutskottslokaler och gruppkanslier. rivs och i en nybyggnad placerasplenisalen och vissa övriga lokaliteter saml ledamöternas arbetsrum.Kanslihuset bevaras för regeringens räkning. Enligtalternativ 2 bevaras exteriör i huvudsak ofärändrad och iriksdagsbyggnaden placeras utskotlslokaler, partikanslier, förvaltningskontoretoch tryckeri. fasad bevaras men byggnaden byggs på ochen gångbro över Slallkanalen i två våningar förenar riksbankshuset medkanslihuset. Plenisal, restaurant, klubbrum m. m. föriäggs till den nyabyggnaden. För ledamöternas rum tas kanslihuset i anspråk och regeringenflyttar till lokaler i andra byggnader på , dock utan alt något förslagtill placering härvidlag redovisas eller kostnadsberäknas i fråga ominvesteringar resp. driftskostnader. Enligtalternativ 3 blir exteriör oförändrad. Plenisal, rum för talmansamt utskottsordföranden och vice ordföranden liksom kammarkansli ochledamotsrum inryms i det gamla . exteriör bliroförändrad och byggnaden inrymmer riksdagsbibliotek och res-taurantlokaler.Kanslihuset används för utskottens kanslier, sessionssalar ochförvaltningskontor och tryckeri. KU 1975:13 B 10 Investeringskostnaderna för de tre alternativen harberäknats lill resp. , och , årskostnaderna til! 15,1Mkr, och . Skillnaden mellan alternativen anses ligga inomosäkerhetsmarginalen. För Sergelstorgsalternativet beräknar utredningenårskostnaden till , inkl. ränta. Dessutom belastas detta alternativ avamortering på en upprustningskostnad, , avseende . Ävenom man anlägger betraktelsesättet att kostnadsfrågorna inte bör spela enavgörande roll vid en fråga av sådan innebörd och dimensioner som riksdagensplacering för generationer framåt, kan man självfallet inte helt bortse frånekonomin.