bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottetsyttrande på s. 68 som börjar "Regeringens förslag" och slutar"vara utbyggnadsorter" bort ha följande lydelse: Permanenta resurser för yrkesinriktad högskoleutbildningfinns på en rad orter i landet vilka inte är universitets- ochfilialorter. I en del fall gäller det utbildningar som anses hörahemma inom gymnasieskolan, men för flertalet rör det sig också om resurser föri nuvarande mening eftergymnasial utbildning. Det finns således redan i dagförutsättningar på 1520 orter att utifrån en befintlig verksamhet etableranya yrkesinriktade högskoleutbildningar. I propositionen föreslås att tio avdessa orter eller par av orter skall utpekas som framtida utbyggnadsorter. Utskottet vill först understryka vad som framhållits ovan,nämligen att det inte är fråga om att bygga universitet på nya orter. Dessutommåste de nuvarande filialorterna ges särskild prioritet i den fortsatta utbyggnaden.För deras del gäller det att fullfölja tidigare åtaganden genom att geverksamheten på dessa orter ökad bredd. Det förutsätter att derasrekryteringsunderlag inte beskärs, att ämnesramen vidgas och att nyautbildningar tillkommer. Utskottet vill vidare peka på att det utöver de orter somnu föreslås bli utbyggnadsorter finns ytterligare ett antal som med hänsyn tillnuvarande utbildnings- och andra samhällsresurser kan sägas ha goda förutsättningarför att utveckla kortare yrkesinriktad högskoleutbildning. Det gäller bl. a.Skövde och /. Med hänsyn till att det av regeringen föreslagnaprincipbeslutet dessutom för mer än hälften av de aktuella orterna får någonpraktisk betydelse först avstyrker utskottet förslagetatt nu skall namnge framtida utbyggnadsorter för högskoleutbildning.Enligt utskottets mening bör man i stället nöja sig med att fastlägga attutbyggnaden av högskoleutbildningen utanför universitets- och filialortema börförläggas till sådana orter som har permanenta resurser förhögskoleutbildning. Därigenom skapas förutsättning för att t. ex. ochGävle/senare kan inkluderas bland utbyggnadsorterna. Härigenom harutskottet i viss mån tillgodosett yrkandena i motionerna 1975: 529, 1975: 826och 1975: 1855. Med nuvarande studerandetillströmning föreligger knappastnågra förutsättningar för en omfattande utbyggnad på orter utanför universitets-och filialorterna ens av kortare yrkesinriktade högskoleutbildningar. I denmån sådana utbildningar med hänsyn bl. a. till förhållandena påfilialorterna kan komma till stånd bör de förläggas till de fyra orter somutpekas i propositionen, nämligen , För övriga orter kan i enlighet med vad som sägs ipropositionen bara utbildning i form av enstaka kurser, bl. a. inom ramenför decentraliserad utbildning, bli aktuell. delsatt utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse: 74. att beträffande utbyggnadsorter medanledning av propositionen 1975:9 samt med bifall till motionen 1975: 1872yrkandena 4 c, 4 d, 4 e och 7 samt med avslag på motionerna 1975: 529 yrkandet1, 1975: 826 och 1975: 1855 yrkandet 1 uttalar dels att eventuelltnytillkommande högskoleutbildning utanför universitets- och filialorterna börförläggas till sådana orter som har permanenta resurser förhögskoleutbildning, dels att i den mån tillströmningen till högre utbildningoch hänsynen till filialerna medger det utbyggnad av kortare yrkesinriktadhögskoleutbildning bör ske i , /, /Borlängeoch , dels att eventuella ytterligare utbyggnadsorter inte bör utpekasför närvarande, 26.beträffande decentraliserad universitetsutbildning m. m. av (), fm (), fm (vpk) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 69som börjar "Den nuvarande" och slutar "ifrågavarandedelar" bort ha följande lydelse: Dennuvarande decentraliserade universitetsutbildningen, bedriven i regi avstudieförbund, kommuner eller universitethögskolor har på ett betydelsefulltsätt bidragit till att föra ut den traditionella universitetsutbildningen tillnya gmpper. Det räcker här att påminna om de många s. "extramurala" kurser som anordnats genom samverkan mellan universitet/högskoloroch olika studieförbund och om det s. k. radiouniversitetet vars verksamhetomfattat kurser i bl. a. statskunskap och pedagogik. På flera av de nya s. k.utbyggnadsorterna har människor ursprungligen nått kontakt medhögskoleutbildningen genom sådan decentraliserad utbildning. Enligt utskottetsmening skulle det vara olyckligt om de i propositionen föreslagna principemaför lokalisering av högre utbildning skulle leda till en minskning av dendecentraliserade utbildningen. I fortsättningen bör därför en särskildorganisation utvecklas för den decentraliserade utbildningen och särskildaanslag anvisas för densamma med de nuvarande universitetsorterna jämte Linköpingsom bas. Därigenom skulle högskoleutbildningen kunna nå ut även till människorutanför de äldre universitetsorterna och de s. k. utbyggnadsorterna. Viktigtför utvecklingen av den decentraliserade utbildningen är vidare att den nupågående försöksverksamheten med nya distributions- formervidgas och intensifieras. En viktig förutsättning i det sammanhanget äruppbyggnaden av ett "eteruniversitet" av den typ som finns bl. a. iStorbritannien. Detta är både till sin omfattning och karaktär av väsentligtmer ambitiöst slag än exempelvis den hittillsvarande TRU-verksamheten. delsatt utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse: 76. att beträffande decentraliseraduniversitetsutbildning m.m. med bifall till motionen 1975: 1872 yrkandena 5 och6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 1. beträffandeurvalsreglerna av (): Vadgäller urvalet av studerande till spärrad utbildning har utskottet haft attvälja mellan två olika modeller kompetenskommitténs och propositionens. Bådamodellema har fördelar och nackdelar. Enligt uppfattning framförd i motionen 1975: 1872 bör urvalsreglerna vara enkla ochlättöverskådliga. Jag har funnit den i propositionen framlagda modellenöverlägsen KK:s modell i detta avseende. Som vidare påpekas i motionen 1975:1872 är det mycket svårt att konstruera helt rättvisa urvalsregler. Detta harvarit en av orsakerna till att ansett att områden därantagningsbegränsning förekommer bör vara så få som möjligt. Även vid spärradintagning bör dock en viss garanti finnas för att en rimlig andel studerandekan gå direkt från gymnasieskolan till högskolan. Utskottet föreslår nu attprocentandelen för sådan direktövergång höjs från jämförtmed propositionens förslag. Därigenom har önskemål på denna punktdelvis tillgodosetts. Urvalsmodellen bör av flera skäl icke betraktas somslutgiltigt fastställd. När vidgad erfarenhet vunnits om dess verkningar bl.a. i fråga om den sociala och könsmässiga rekryteringen till högskolestudier bör en omprövning företas. 2. beträffande behovet av återkommande utbildningav (): En utgångspunkt för utbildningspolitik är att samhället skall erkänna allas rätttill utbildning kontinuerligt genom hela livet. Denna rätt till en livslångåterkommande utbildning måste påverka organisationen av utbildningssystemet påalla nivåer. Dessutom måste effektiva studiesociala åtgärder sättas in.Propositionens förslag ger mycket litet av konkreta förslag när det gällerinförandet av återkommande utbildning. Jag menar därför att detta arbete måstefortsätta och prioriteras. En lämplig väg är att en studiegmpp avparlamentariker, fristående forskare och personer verksamma inom skolväsendetpå olika nivåer tillsätts för att granska hur förutsättningarna för verksamheteni grundskola och gymnasium påverkas av en utveckling motåterkommande livslång utbildning. På högskolenivå leder kravet om återkommande utbildningtill flera olika åtgärder. Dels bör nu befintliga längre yrkesinriktadehögskoleutbildningar ses över med syfte att bredda utbildningen och anpassaden till principen om återkommande utbildning. Dels bör undervisningen i störreutsträckning anpassas till studerande med annan bakgrund än enbartgymnasieskolan, således bör t. ex. som delvis redan skett kvällskurser ochs. k. halvfartskurser i större utsträckning anordnas. Dels bör relationernamellan internutbildning och vidareutbildning av olika slag inom arbetsmarknadenå ena sidan och högskoleutbildningen å den andra ses över i syfte attåstadkomma en bättre integration. Dels bör slutligen det studiesociala systemetändras så att inte alltför stora skillnader föreligger mellan det studiesocialastödet inom olika typer av utbildning. Detta arbete bör enligt folkpartietsuppfattning prioriteras och det kan inte ersättas av det mera administrativtorganisatoriskt betonade arbete som skall göras av organisationskommittéerna. 8 1975.14 saml. Översiktöver den föreslagna organisationen för högskolan c 0 u u 0 x> t) I/: (/3 *w ' ..--'' ~~~---..,, ~"'~'--, C C « .2 '5) Si "El »o Principskissöver organisationen av statlig högskoleenhet A.Universitet eller annan enhet med forskningsorganisation (allmänna och lokala institutioner (grundläggande utbildning och/eller forskning och forskarutbildning) linjenämnd/er (allmänna och lokalautbildningslinjer) Principskissöver högskoleorganisation A. Primärkommunal organisation linjenämnd/er (i regel) linjenämnd/er (i regel) ca « ca-i c "3 S ca « E tL Ö=2e to b O E :ta j: (/J K. CO v :cj t/5 o* y, ;ca °ca ca ;0 c cS CO I"" <- a L. CO ca -iS.E E S,:0 , u :ca ca i; < o E :0 itia i> :o cO o-S 6 ca u " E |e1I|.§ -E 'S P b JS J: c c c/l -oCO S:o E E ... - E c b ö tn COox «i oca u _: c o ca .ca n. TJEi*" :t: B p-g: .2 »i « >- po c > t; P u C0T3 t: :o u c u 3 ,a o 2 ic " ii o"- « w ;r5 E 'g-i. 5>ca t) O ".> o c cS J2 J? .SP"*" 4) CO II P p H S-S « , -3 CS T) '"o ««§ ="5 I, sJ2 u"o 3*3 2 a CO p 22 i", o o Q 55 »cc CS ertei: J= cS > > 2 ~=cs ca ~ > x> 60"" ti -i. cs cS ert - .til Si=2J2,c_E_o 2 _, p := p cs = -& JS-3.E ert ert i- P 00 SO .2 E p P Tä -2 'c 'p oog22 -c -; 3 3 CO JO :'§ <3 - .t; ert i- E> ca ' J, _ c« 00 P -i2p3 E-S S " 4) c/3 c p . " l- u -o cS o c c T3 ii = t= ,. Ä C -a tn " = :0 = .i i "o o ert >_ T3 ert ca cs -a :cs « S a t> c S Ill " p| _ a ä? t; :ca :p :ca ::3 ~ -.o .= E g p 0 "p E cs 3 .:: j<: :ffl t; _ :i; cs VZ t/} . P T2 s c 12 0 0 '-3 :ca -.-r -t-" '3 *<-i 0 P 0 j: 3 t. .£i'j='= p i2 ,, c:: irt C _M g o Översikt över motionernas behandling på nedan angivna ställen i pä nedan angivna ställen i -62 63, 67 på nedan angivna ställen i Propositionen.................................................... .... 1 Motionerna ...................................................... .... 4 Allmänna överväganden......................................... .. 16 Ett nytt högskolebegrepp .................................... .. 17 Högskoleutbildningensuppgifter m. m....................... .. 19 Antalet studerande ihögskoleutbildnmg m. m. antagnings- begränsnuig antagningensorganisation ............... .. 24 Behörighet förhögskolestudier m. m......................... .. 31 Urval bland behöriga sökande................................. .. 41 Högskolestudiernas organisation m. m. återkommande utbild ning ............................................................... .. 47 m. m................................ 54 Högskoleutbildningens lokalisering ........................ .. 63 Försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning 70 Genomförande...................................................... .. 73 Anslagsberäkningar /76............... .. 78 Hemställan ...................................................... .. 78 Reservationer...................................................... .. 86 Propositionens behandling (vpk)........................... .. 86 Universitetslektorstjänstgöring (m, vpk) .............. 89 En parlamentariskuniversitetsforskningsutredning (m) 89 Planeringsramar, resursramaroch regler för antagning m. m. (m, vpk, fp)......................................................... 90 Dubbelspärrar (m, vpk, fp) ................................ 92 Anslagssystem (fp) ........................................ 92 Allmän behörighet tillutbildningslinje (m) ............... .. 93 Särskilda förkunskapskrav (m) ........................... 93 Urvalsgrunden arbetslivserfarenhet (m) ............. 94 Tillgodoräkning av betyg i kompletterat ämnesom är särskilt förkunskapskrav (m, fp) .................................... 96 Könskvotering vid urval tillhögskolan (m) ............. 96 Reform av systemet för urvaltill högskolan (m)...... 97 Ordningen för fastställande avallmänna utbildningslinjer (fp) 98 (vpk, fp) ................. 98 Betygssystem (m) ........................................... 99 Regionala samrådsnämnder (m,fp) ..................... 99 Företrädare för de allmännaintressena i regionstyrelse (c, m, fp)................................................................. 100 Företrädare för deallmänna intressena i enhetsstyrelse (c, m, fp)................................................................. 101 Linjenämndemas sammansättning(m) ................. 101 Befordringsgrunder vidtillsättning av tjänst som universitetslektor (c, m, fp) 102 för tjänst som universitetslektor (m, fp) ............................................................ 102 Allmänna riktlinjer för högskoleutbildningens lokalisering (m) 103 Allmänna riktlinjer för högskoleutbildningens lokalisering (fp) 104 Fortsatt utbyggnad i (fp).......................... 105 Utbyggnadsorter m. m. (fp)............................... 106 Decentraliseraduniversitetsutbildning m. m. (m, vpk, fp) .. 107 Urvalsreglerna (fp) ......................................... 108 Behovet av återkommandeutbildning (fp) ............ 108 Översikt över den föreslagnaorganisationen för högskolan 110 Principskiss över organisationen av statlig högskoleenhet inom utbildningsdepartementetsområde 111 Principskiss över kommunalhögskoleorganisation ... 112 Vissa högskoleorgan förplanering och ledning av utbildning och forskning, m. m 113 Översikt över motionernasbehandling .................. 117