bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamhetensexpansion har påkallat inrättande av extra tjänster vidSIDA i nivå med vad regeringen år tillåtit. Arbetsuppgifter, som frånbörjan varit tillfälliga och fullgjorts mot arvode, har i många fall visat sigbehövliga på stadigvarande basis. Trygghetsfråganför här berörd personal bör enligt styrelsens mening lösas skyndsamt. 1 förstaomgången begär styrelsen inrättande av 17 extraordinarie tjänster för attersätta extra tjänster eller arvodesbefattningar. Därutöver begärs attbefattningar vid biståndskontoren görs till extraordinarie tjänster. Enförändring av anställningsformen för den redan anställda personalen i riktningmot ökad trygghet bör enligt styrelsens mening ses som ett prioriteratproblem, vars lösande dock ej innebär att behovet av nytillskott av kapacitetminskar. Ipropositionen föreslås atl SIDA som ersättning för redan inrättade arvodes-och extra tjänster skall tillföras sju nya tjänster. Delta medger att sedanlång tid anställd biträdespersonal samt handläggare inom ekonomibyrån ochinformationsbyrån kan få extraordinarie tjänst. För att SIDA skall kunna ökasin kapacitet beräknas därutöver medel för sju nya tjänster vidhemmamyndigheten, varav en personlig. Två tjänster avses utnyttjas för att geden föreslagna beredningen för u-landsforskning tillfredsställandekansliresurser. Vidareberäknas medel för extraordinarie tjänster för tio anställda vidbiståndskonloren. Utskottetvälkomnar propositionens förslag avseende inrättande av tjänster vidbiståndskontoren samt ersättningstjänster vid SIDA vilket innebär att ettviktigt steg tas mot att lösa de av verket redovisade trygghetsproblemen. Utskottetförutsätter att regeringen är beredd att medverka till att återstående problemav denna art inom SIDA kan lösas. Beträffandefrågan om SIDA:s kapacitet bör erinras om atl den kommer att behandlas av denbiståndspolitiska utredningen, i vars uppgifter ingår att göra en översyn av deadministrativa formerna för de svenska biståndsmyndigheternas arbete och avgeförslag till eventuella ändringar. Desynpunkter på möjligheten till rationaliseringar inom SIDA som anförts avriksdagens revisorer och bör ge impulser till administrativaförändringar. Därvid bör syftet självfallet vara att underlätta uppnåendet avde biståndspoliliska mål som statsmakterna uppställt. 1974års riksdag gjorde följande uttalande om biståndsförvaltningens kapacitet (UU1974:3): De pågående utredningarna torde få till resultatatt ett bättre underlag kommer alt finnas för beslut som berörbisiåndsmyndigheternas administration. Emellertid pågår redan nu en myckelbetydande ökning av biståndets volym som kan motivera en förstärkning av SIDA:sadministration, även om det ingalunda föreligger en självklar proportionalitetmellan biståndsanslagens ökning och behovet av personalförstärkningar. Vidföredragning inför utskottet har framgått att många mottagarländer i sambandmed överföringen lill dem av svenska resurser begär och behöver tjänstersom ställer ökade krav på SIDA:s förvaltning. Delta förhållande bör beaktas vidbedömningen av verkets personalbehov, särskilt som det är en av grundreglernaför våra utvecklingsinsatser att de skall utgå från mottagarländernas önskemåloch prioriteringar. Utskottet vill framhålla att detta uttalandefortfiirande bör vara vägledande vid bedönming av biståndsförvaltningenspersonalbehov. Medtanke på de olika hänsyn :>om sålunda måste tas vid bedömningen av SIDA:spersonaläskanden anser utskottet att förslaget i propositionen utgör en rimligkompromiss. Mot denna bakgrund avstyrks motionen 730 i denna del. Fråganom SlDA:s beredningsar/svar tas upp i motionen 729. I motionen föreslås attSIDA bör ges möjligheter att mera aktivt medverka vid beredningen av ärendenrörande katastroföistånd i kalasirofgruppen inom UD. Ärendeninom detla område bereds av en inom UD inrättad katastrofgrupp i vilken UD,SIDA och Svenska röda. korset är representerade. Sammanträden förbereds i närasamarbete mellan handläggare på UD och SIDA, vilka kontinuerligt utbyterinformationer om katastrofläget i berörda länder. SIDAhar nu föreslagit att katastrofgruppens sekreterare skall vara den tjänstemansom inom SIDA handlägger kataslrofärenden. Ipropositionen sägs atl del är angelägel all kaiastrofgruppens sammanträdenförbereds i nära samarbete mellan UD och SIDA och att gruppen behåller sinkaraktär av forum lor informellt samråd inför beslut i kataslrofärenden. Ulskollelvill understryka vikten av arbetsformer som gör det möjligt alt inledakatastrofinsatser med behövlig skyndsamhet och utan administrativtdubbelarbete saml alt genomföra dem på effektivt och sakkunnigt sätt. Utskottettvivlar inte på att UD och SIDA kan under hand utveckla rutiner som rationelltutnyttjar den kapacitet som finns inom departementet resp. verket förberedningsarbetets olika stadier. Imotionen 729 förordas vidare all SIDA ges beredningsansvaret också förprogramverksamheten och frågor som gäller medverkan i internationellabiståndsprogram. Liknandemotionsyrkanden fanns vid riksdag men de modifierades underutskottets behandling. Motionärerna framhöll att syftet var alt understrykavikten av att SlD/V skall bidraga ////beredningen av ärenden rörande Sverigesmedverkan i de internationella biståndsprogrammen. Med anledning häravuttalade utskottet bl. a. följande (UU 1974:3): Utskottet finner i detta sammanhang att man börfästa lika mycket vikt vid del samråd mellan berörda departement ochmyndigheter som är ett nödvändigt led i utarbetandet av en hållfasl svenskbiståndspolilik som vid samordningen av de svenska ställningstagandena i olikaorgan. Utskottetnoterar med tillfredssiällelse atl ett konsultativi statsråd numera harbiståndsfrågorna som sin särskilda arbetsuppgift. Därigenom bör bl, a, samrådetrörande biståndspolitikens uppläggning kunna uniferlätias. Vad åter angår samordningen - dvs. uppnåendet avenhetliga svenska ställningstaganden i olika internationella organ -så är ävendetta beroende av ett utbyte av informationer och synpunkter mellan dedepartement och myndigheter som deltar i vederbörande organs arbete. Det följerav grundlagen att ansvaret för samordningen av utrikespolitiken, varavbiståndspolitiken är en del, vilar på . Utrikesledningenskall hållas informerad om alla kontakter av utrikespolitisk betydelse somsvenska myndigheter upprätthåller med utländska eller internationella organ. Ianslutning till det som sagts välkomnar utskottet att SIDA i sin årligaanslagsframställning inkommer med synpunkter på medverkan i deinternationella biståndsprogrammen. Utskottet menar att en sådan ordning gerriksdagen bättre underlag vid bedömningen av dessa program och attmöjligheterna i övrigt till en öppen och realistisk debatt om verksamhetenhärigenom vidgas. Dethär citerade uttalandet har fortfarande giltighet. Med hänvisning till desynpunkter som här anförts torde motionen 729 få anses besvarad i denna del.Utskottet hemställer 1. au anser motionen 1975:729, i vad avserSIDA:s beredningsansvar, besvarad med vad utskottet anfört, 2. att avslår motionen 1975:730 i vad avserförslag om tjänster till SIDA. I motionen 1975:246 av m. (m)hemstiills atl hemställer att regeringen överlämnar motionen i vadavser SIDA:s (informationsverksamhet och) resultatvärdering tillbiståndsutredningen för beaktande (punkt 18). Det problem som berörs i motionen har SIDA sedanmånga år försökt bemästra. Problemet har också behandlats iriksrevisionsverkets revisionsrapport liksom i enav revisorer upprättad granskningspromemoria . Isitt yttrande över RRV:s rapport har SIDA framhållit au problemen röranderesultatvärdering är av stor vikt och att de utreds inom SIDA.Härvid kommer minimikrav på rapportering från mottagarländerna att preciserasoch standardklausuler i årsavtal och insatsavtal att utarbetas. Vidare skallrapporteringens samband med utbetalningar utredas. Ett område för vidarepreciseringar är i vilken utsträckning landprogrammeringen bör förändras föratt bättre anpassas till varje lands budgelerings-och rapporteringssystem. Medutgångspunkt i dessa utredningar bör ett sy- stemför rapportbevakning från biståndskontor och huvudkontor utarbetas. Irevisionsrapporten hade RRV varit principiellt överens med SIDA:s strävandenatt överlåta mer av resultatvärderingen inom projekt och program på mottagaren,men påpekat att SIDA inte fick avbörda sig sitt ansvar för att följa upp självabiståndets effekter, dvs. undersöka hur väl biståndsapparaten arbetar. SIDAförklarar sig dela detta synsätt. SIDA tillämpar ett nyttresultat-värderingsprogram som klarare än tidigare inriktats på de båda syftenaatt dels bidra till ett effektivare svenskt bistånd, dels informerastatsmakterna och allmänheten om utvecklingssamarbetets effekter och omutvecklingen i mottagarländerna. RRVhade särskilt efterlyst en resultatvärdering som direkt bidrar till eneffeklivisering av biståndet. Flera studier är underarbete på detta område, bl.a. rörande effekter i och mottagarländerna av varubiståndet,åter-föring av resultat och erfarenheter från personalbiståndet ochutkontraktering från SIDA till konsultföretag och institutioner av vissverksamhet. Dettasyfte med resultatvärderingsarbetet innefattar också uppföljning avmottagarländernas utvecklingsmål och faktiska utveckling och biståndets roll idetta. Området återfinns nu i SIDA:s löpande arbete med biståndsprogram förmottagarländerna, där det får allt större tyngd. SIDA:s utvärderingsarbetekommer i större omfattning att gälla landets utveckling i stortoch inom vissa sektorer snarare än speciella projekt - i enlighet med attbiståndet utformas som ett allmänt stöd till mottagarlandets utvecklingsarbetei stället för att inriktas mot specifika projekt, framhålls slutligen i SIDA:syttrande. Iriksdagens revisorers granskningspromemoria framhålls bl. a. att det ärangeläget att de svenska biståndsinsatserna blir föremål för resultatvärderingoch att denna utförs i sådana former att vårt land behåller insyn i biståndsmedlensanvändning och verksamhetens effektivitet. Det administrativa förfarande som avSIDA tillämpas för resultatvärdering och dess praktiska nyttiggörande börbearbetas och kompletteras. Isitt yttrande över granskningspromemorian har SIDA sagt sig i princip dela deni promemorian uttryckta uppfattningen om betydelsen av resultatvärdering ochhar biträtt de konkreta förslagen till förbättring av vissa rutiner. Styrelsenär också beredd att stödja programländerna med personal eller finansiellaresurser i resultatvärderingsarbetet. SIDA har därjämte framhållit attregeringsöverväganden av utrikespolitisk natur, sekretessbestämmelser ochliknande omständigheter kan medföra att eller den svenska allmänheteninte kan få full insyn i all verksamhet som ett mottagariand bedriver medsvenskt stöd. har erinrats om att SIDA har att administrera en årfrån år starkt vidgad biståndsverksamhet med en personal som ökar endast medett fötal nya befattningshavare och att myndigheten därför har endast småpraktiska möjligheter att ytterligare öka ambitionsnivån eller kvaliteten närdet gäller genomförandet av resultatvärderings-verksamheten. Granskningspromemorian och remissvaren haröveriämnats till den biståndspolitiska utredningen för att beaktas vid dessarbete. Utskottetfinner sålunda att stor uppmärksamhet ägnas åt att finna lösningar på detproblem som berörs i motionen 246 och att SIDA strävar efter att med givnaresurser och inom ramen för de av regering och riksdag angivnabiståndspolitiska riktlinjerna förbättra möjligheterna till resultatvärdering.Som av ovanstående redogörelse framgått kommer hithörande frågor att behandlasav den biståndspolitiska utredningen. Även sekretessfrågorna kommer därvid attbehandlas. Med hänvisning till det som här anförts får motionen 246 ansesbesvarad. atl anser motionen 1975:246, i vad avserresultatvärdering, besvarad med vad utskottet anfört. 24.Information i om u-landsproblem Propositionen(s. 74-76) Beredningen för u-landsinformation har varitverksam under något mer än ett arbetsår. Den har i enlighet med sitt uppdragdiskuterat frågor som bl. a. rör arbetsfördelningen mellan SIDA ochfolkrörelserna på informationsområdet saml principer för fördelningen av destatliga bidragen inom och mellan grupper av organisationer. Beredningen har isina diskussioner betonat att folkrörelserna bör få ett växande ansvar för altsjälvständigt informera om och bilda opinion i u-landsfrågor. Dedirekta bidragen till folkrörelserna för u-landsinformation har i och medinnevarande budgetår utgått . Efter en inledande uppbyggnadsperiodmärks nu en påtaglig ökning av genomförda informations-aktiviteter.Departementschefen finner det angeläget att löntagarorganisationer ochstudieförbund får möjligheter att tillmötesgå ett växande intresse blandlokalavdelningar och medlemsorganisationer för internationell information ochföreslår därför atl bidragen till de enskilda organisationernasinformationsverksamhet ökas med 2 milj. kr. till 8 milj. kr. under budgetåret1975/76. Delta belopp ger också utrymme för en ökning av de medel som efteransökan utdelas för särskilda informationsprojekt. Medden föreslagna kraftiga ökningen nästa budgetår av medelsanvisningen tillenskilda organisationer anser föredragande statsrådet att dessa bidrag nu harnått en nivå som med mindre ökningar är försvarlig också i ett längreperspektiv. Han finner det riktigt att stödet till folkrörelser föru-landsinformation i första hand utgår som bidrag för självständig verksamhet. Totaltför informationsverksamhet under /76 beräknas 12 820 000 kr.Detta ger ett utrymme om . för SIDA:s egen informationsverksamhet. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:75 av i Agnas m,fi, (m, fp, c) vari hemställs alt hos regeringen begär att ett tillräckligtbelopp av forskningsanslaget får användas för material- och arkivvård i syfteatt underiätta SIDA:s information i enlighet med vad som i motionen skisserats, dels motionen 1975:246 av m, n. (m), ivad avser hemställan att hemställer att regeringen överlämnarmotionen i vad avser SID,:s informationsverksamhet (och resultatvärdering) tillbiståndsutredningen för beaktande (punkt 18), dels motionen 1975:730 av m, n. (fp), ivad avser hemställan att som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i motionen anförs om u-landsinformationen (punkt 41), dels motionen 1975:737 av herrar och (), vari hemställs att hemställer att tillgängliga medel föru-landsinformation omfördelas så att bidraget till kanhöjas väsentligt, f/c/s motionen 1975:1151 av herrar iByskeoch i Heden (c), vari hemställs att hos regeringenkräver att SIDA ges i uppdrag att i samråd med de kristna samfunden sammanställamaterial som belyser den kristna missionens u-hjälpsinsatser i det syfte somdenna motion anger, dels motionen 1975:1166 av herrar iKungälv och i (s), vari anhålls atl uttalar altSvenska och i förening måtte räknastill samma kategori som studieförbunden och löntagarorganisationerna vidbedömningen av anslag från SIDA:s inforrnalionsanslag (bil. 5 punkl C 3), dels motionen 1975:1169 av herrar i Malmöoch Komstedt (m), vari hemställs att hos regeringen uttalar vad iförevarande motion anförts beträffande statligt stöd till kyrkornas och defrivilliga hjälporganisationernas verksamhet avseende u-landsinformation, 1-/5 motionen 1975:1170 av herrar () ochEriksson i Ulfsbyn (c), i vad avser hemställan atl måtte besluta altde kristna samfunden genom och erhåller ställning som en sådan folkrörelse, vid sidan avstudieförbund och löntagarorganisationer, som erhåller direkt bidrag ur SIDA:stotala informationsanslag lill den ekumeniska u-veckan och övrig information iu-landsfrågor, vilken bedrivs av kristna missions- och hjälporgan, saml altriksdagen måtte besluta all vid utformningen av principerna för fördelningen avanslaget mellan löntagarorganisiationer, studieförbund och de kristna samfundenhänsyn tas till att kyrkorna bedriver en u-landsinformation som går utöver dekristna studieförbundens insatser på detta område. Statsmakterna har gett SIDAuppdraget atl informera den svenska allmänheten om situation ochom den offentliga biståndsverksamheten. Tonvikten i den fyraårsplan som antogs1971 lades på ett utvidgat samarbete med enskilda organisationer. Den tidigarebidragsgivningen till enskilda organisationers informationsprojekt ersattes avett nytt bidrags-syslem som innebär en långt driven delegering avinformationsansvaret till berörda organisationer. Statliga medel anvisas tilldem mol atl de åtar sig alt öka sin information om ochutvecklingssamarbetet. SIDA har sålunda kunnat utveckla samarbetet medorganisationer i som har erfarenhet av och etablerade distributionsvägarför informationsverksamheten. Till dem hör studieförbunden och löntagarorganisationerna. Informationssamarbelel med folkrörelserna och andraenskilda organisationer har /72-1974/75 ökat från 1 milj.kr. av en informalionsbudget om 2,5 milj. kr. till 7,26 milj. kr. av en budgetpå 10,75 milj. kr. I motionen 730 argumenteras allmänt för altmedelstilldelningen lill SIDA:s och enskilda organisationersinformationsverksamhet ej får begränsas. Motionärerna framhåller att riksdagenej får föregripa den prövning som den biståndspoliliska utredningen kommer attgöra av u-landsinformalionens framlida inriktning och organisation. fastställer för varje budgetår totalbelopp förSlDA:s och enskilda organisationers u-landsinformation. För innevarande budgetår har anvisats 10,75 milj. kr.,varav 6 milj. kr. för bidrag till enskilda organisationer och 4,75 milj. kr.för SIDA:s egen information. Bidragen till enskilda organisationer har fördelals med3,45 milj. kr. på studieförbund, 1,65 milj. kr. på löntagarorganisationer och0,9 milj. kr. på bidrag efter ansökan. Bidragen till studieförbund och löntagarorganisationer ärgenerella och används enligt deras egna beslut. SIDA har ingen prövningsrätthärvidlag. De fördelningsprinciper som ligger till grund för bidragen harutarbetats i nära samråd med organisationerna själva. Överenskommelse harträffats om atl åriigen pröva bidragsformer och fördelningsprinciper medutgångspunkt i redovisad verksamhet och insamlade erfarenheter. Vid fördelningen inhämtar SIDA råd från den hösten 1973inrättade informationsberedningen. I beredningen ingår representanter förArbetarnas bildningsförbund (ABF), (), (), , , ,ungdomsorganisationers landsråd (SUL), SIDA och UD. Beredningen.är ettrådgivande organ för den offentliga informationsverksamheten avseende u-lands-och biståndsfrågor samt beiräf- fandefördelningen av statliga medel till information om situation. Bidragenlill studieförbunden fördelas i enlighet med principer som studieförbundensjälva kommit överens om i FolkbildningsFörbundet. De nuvarande kriteriernatar hänsyn bl. a. till studielimmar och omfattning av internationell aktivitet.En omprövning av kriterierna har aktualiserats i Folkbildningsförbundetsstyrelse. Bidragentill studieförbunden har under /75 fördelats enligt följande(kronor): .......... 1 437 000 KFUK/............ 19 000 Nykterhetsrörelsensbildningsverksamhet ... 184 000 Studiefrämjandet ........................... 142 000 Studieförbundetvuxenskolan ........... .. 520 000 ......... .. 160 000 Tjänstemännensbildningsverksamhet 316 (X)0 .. ... 45 000 Bidragentill löntagarorganisationerna fördelas efter medlemsantal. Under budgetåret1974/75 har de fördelats enligt följande: LO.............................. 1 045 100 TCO .......................... 485 600 Bidrag till övriga organisationer sker efteransökningsförfarande och avser konkreta informationsprojekt. Ansökningarnabedöms av en rådgivande grupp som SIDA anlitar för ändamålet. I gruppen ingårrepresentanter för , , Sverigesungdomsorganisationers landsråd (SUL), kyrkliga ungdomsförbund ochskolöverstyrelsen. Ipropositionen 1975:1 föreslås för /76 ett belopp om totalt . för informationsverksamhet, varav . avser SIDA:s egeninformationsverksamhet. Stödtill den informationsverksamhet om u-landsproblem som bedrivs av kyrkorna ochde frivilliga hjälporganisationerna förordas i motionen 1169. Motionärernasmening torde vara att nämnda organisationer skall få generella bidrag föru-landsinformation i likhet med löntagarorganisationer och studieförbund. I motionen 1166 förordasatt och Svenska måtte räknas till samma kategori som studieförbunden ochlöntagarorganisationerna vid bedömningen av bidrag från SIDA:sinformationsanslag. Ettliknande förslag framförs i motionen'1170. Motionärerna anser bl. a. att detbör beaktas atl kyrkorna bedriver en u-landsinformation som går utöver dekristna studieförbundens insatser på detta område. Utskottetvill framhålla att en rad kristna organisationer redan nu för bidrag fråninformationsanslaget. Möjligheterna att tillgodose angelägna informationsprojekti kyrklig regi bör ytteriigare kunna förbättras när 8 milj. kr. kommeratt stå till förfogande för fördelning mellan studieförbund, bl. a. dekristna, löntagarorganisationer och särskilda informationsprojekt i enskildaorganisationers regi. Fråganhuruvida andra mottagarkategorier än studieförbund och löntagarorganisationerbör erhålla generella bidrag från SIDA för u-landsinformation diskuteras inomberedningen för u-landsinformation. Enligtvad utskottet erfarit är det inlbrmationsberedningens uppfattning att kretsen avorganisationer som får generella bidrag tills vidare ej bör vidgas. SIDA:sfyraårsplan för informationsverksamhet löper ut nästa budgetår, och frågan omeventuell ökning av kretsen av bidragsmottagare kommer då att aktualiseras. Vidareingår det i den biståndspolitiska utredningens uppgifter att göra en översyn avden statligt finansierade u-landsinformationen och att i detta sammanhang bl.a. överväga informationsverksamhetens organisatoriska former. Medhänsyn till det som här anförts torde motionen 730, såvitt nu är i fråga, samtmotionerna 1166, 1169 och 1170 få anses besvarade. Imotionen 737 yrkas att tillgängliga medel för u-landsinformation bör omfördelasså atl bidraget till kan höjas väsentligt. Utskottet(UU 1975:1) har behandlat denna motion i samband med budgetpropositionensförslag om bidrag till över anslaget E3. Ibetänkandet framhålls att av föredragning inför utskottet har framgått atlSvenska ekonomi starkt har försämrats till följd av dels ökadeomkostnader, dels förbundets ambitioner att tillgodose del ökadeinformationsbehovet. Förbundet erhåller statliga bidrag dels över UD:s anslagför information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor (E 3),dels SIDA:s anslag för u-landsinformation (C 3). SIDA:s bidrag utgår för vissasamarbetsprojekt mellan verket och förbundet avseende information omFN-systemets utvecklingssamarbete och de stora utvecklingsproblemen i världen.Trots dessa bidrag har ett kraftigt underskott i sinbudget. uppgår underskottet till ca . Utskottetanförde vidare att det i det läge som uppkommit delade bedömningen imotionen 737 om angelägenheten av ökat statligt stöd till . Med tanke på förbundets ökade verksamhet avseendeinformation om utvecklingsfrågor och FN-systemets utvecklingsbistånd - enverksamhet vars totala kostnader inte täckts genom SIDA:s bidrag - finnerutskottet att ett större bidrag från SIDA är motiverat för att-lösa förbundetsakuta ekonomiska problem. Utskottet tillstyrker sålunda motionen 737, medan detavstyrker motionen 1149 som avser en höjning av bidragen över anslaget E 3.Utskottet kommer att formellt redovisa sin hemställan med anledning av motionen737 i samband med behandling av anslaget C 3, dvs. i sitt betänkande ominternationellt utvecklingssamarbete. Utskottelvill emellertid understryka att ej får bli beroende avbidrag från SIDA för att kunna täcka sina administrativa kostnader.Beredningen för u-landsinformation har uttalat sig för att behovhärvidlag bör läckas med bidrag från , dvs. över anslaget E3. Utskottetansluter sig till beredningens uppfattning och förutsätter att regeringen inästa års budgetproposition framlägger förslag i linje härmed. Riksdagengodkände utskottels betänkande. Detfår ankomma på SIDA att efter samråd med informationsberedningen besluta om ettdylikt engångsbidrag till .