bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna siffra inkluderar såvälbetänkanden från fristående kommittéer som betänkanden och promemoriorutarbetade inom resp. departement eller i några fall av förvaltningsmyndigheter. Somframgår av den mer detaljerade redovisningen i underbilaga 7 har det störstaantalet betänkanden framlagts inom justitie- och-utbildningsdepartementensområden och det minsta antalet inom utrikes-, handels-och kommundepartementensområden. har utgivits 78 betänkanden. Ett av de betänkanden somupptagits i den i kommittéberättelsen införda förteckningen ,överiämnades först . Det gäller kommunallagsutredningensbetänkande Enhetlig kommunallag (SOU 1974:99). Vidare utkom bilagan tillJaktmarksutredningens betänkande Jaktmarker (SOU 1974:81) från trycket förstunder mars månad 1975. 78 betänkanden är alla utom 3 avlämnade av kommittéer, redovisade ikommittéberättelsen. Dessa tre är: SOU 1974:9 Samhälle och trossamfund. remissyttrandenöver betänkanden av beredning om stat och kyrka. 1974:11-14 Svensk industri. Delrapport 1 Utarbetadav industri- SOU1974:55 Utsökningsrätt XIII Utarbetadav lagbered- ' Ett visst betänkande har i flera fall uppdelats påflera volymer med separat numrering. Antalet betänkanden i Ds-seriernauppgår till 119. Kommittéberättelsens förteckning upptar ett betänkande somännu ej föreligger i tryckt skick, nämligen Ds U 1974:14 Vissa frågor rörande studiestöd(av studiemedelsutredning). Å andra sidan saknas i förteckningen trepromemorior från med beteckningarna Ds Ju 1974:18, 19 och20, två från med beteckningarna Ds S 1974:10 och 11 samt enfrån med beteckningen Ds U 1974:17. Större delen av betänkandena i Ds-serierna, 73 st., harutarbetats av offentliga kommittéer. Resterande 46 betänkanden har produceratsinom departementen och i ett par fall av centrala ämbetsverk." 1 föregående års granskningsbetänkande (KU 1974:22, Bilaga3, s. 134) erinrades om att det ibland hävdas i den allmänna debatten att enallt större del av utredningsarbetet sker inom departementen i strid med denvärdefulla svenska traditionen att föriägga allt väsentligt utredningsarbetetill fristående kommittéer. Ett annat argument mot en sådan utveckling är attden åtminstone delvis skulle strida mot intentionerna bakom departementsreform. Till belysning av denna frågaföretogs en kartläggning av betänkandenas ursprung under åren1967-1973. Denna kartläggning kan nu byggas på med uppgifter som avser 1974 (sefigur 1). Figur I: Antalet betänkanden under tiden1967-1974 som publicerats i (streckad stapel), utarbetats inomutredningar redovisade i riksdagsberättelsen och publicerats i Ds-serien(ofylld stapel) samt utarbetats inom departementen och publicerats i Ds-serien(rutad stapel). : Vid beräkningen av antalet betänkanden i SOU-serienhar utredning som delat upp sitt betänkande i flera delar (separat publiceringav bilagor, remissammanställningar m, m.) endast noterats för ett betänkande.Den löpande nummerserien upptar därför ett något större antal ändet som anges i figuren. Som framgår av figuren ökadeantalet SOU-betänkanden från 53 till 78 . siffrafaller väl in i den svaga ökningstrend som kännetecknat perioden medundantag för nedgången 1973. Antalet Ds-betänkanden utarbetade av komrnittéervisar likaledes en svag tendensatt öka, om man betraktar höga siffra som ett undantag. Däremot harantalet Ds-betänkanden utarbetade inom departementen m. m. varit ungefärdetsamma under i varje fall . Den ökning som kan iakttasunder slutet av har upphört. Omräknat i relativa tal utgör andelendepartementsbetänkanden (1974: ). Somframhölls i detta sammanhang i föregående års granskningsbetänkande bör ingalångtgående slutsatser dras av dessa resultat. Antalet betänkanden i de olikaserierna är förvisso inget tillfredsställande mått på utredningsarbetetsomfattning. Det kan bara ge en grov uppfattning om arbetets fördelning på olikaslag av utredningar. Sedan ett betänkande avlämnats till chefen förvederbörande departement, sänds det i allmänhet ut på remiss utannågon föregående behandling i departementet. Det finns emellertid situationerdå det anses motiverat att uppskjuta remissbehandlingen. Om en kommitté förstlägger fram ett eller flera delbetänkanden med utredningsmaterial e. d. som harnära samband med förslagen i kommitténs huvudbetänkande, avvaktar man oftaframläggandet av huvudbetänkandet så att kommitténs samtliga betänkanden kanremissbehandlas på en gång. Exempel på detta är de tre rapporter frånutredningen om skolans inre arbete (), som avgavs (Ds U1974:1-3). Dessa rapporter remitterades medutredningens just avlämnade huvudbetänkande. I ett annat liknande fall underåret uppsköts remissbehandlingen av två betänkanden från en kommitté i avvaktanpå betänkande från en annan. Det gällde personalkategoriutredning,vars två betänkanden - avlämnade och (SOU 1973:38,Ds Fö 1974:3) -remitterades gemensamt med Krigsmaktensförvaltnings-utbildningsutrednings avgivna betänkande (SOU1974:51-52). Detframläggs emellertid även betänkanden som inte anses påfordra remissbehandling.Hit hör främst sådana som ej innehåller förslag till åtgärder. De har då oftastkaraktären av beskrivande översikter eller vetenskapliga undersökningar av ettproblemområde. I andra fall anses en formell, skriftlig remiss kunna ersättasmed ett annat, någorlunda likvärdigt förfarande. Som en sådan"svagare" form av remissbehandling kan man betrakta de fall dåbetänkanden tillställs ett antal instanser som informeras om atteventuella synpunkter skall ha inkommit före en viss tidpunkt för att kunnabeaktas. Detta förfarande kan benämnas informell remiss. 1tabell 3 anges antalet formellt, informellt och ej remitterade betänkandenunder . Tabell 3: Formellt, informellt och ej remitteradebetänkanden i SOU och Ds-serierna 1974 Summa 197 lOl' På grund av avrundningsfel Sammanlagt 37 betänkanden () har inteblivit vare sig formellt eller informellt remissbehandlade. Av underbilaga 8framgår, att det största antalet faller inom jordbruks-, utbildnings- ochindustridepartementens områden medan däremot samtliga 5betänkanden gått på formell remiss. Engenomgång av dessa 37 betänkanden kompletterade i ett antal fall medförfrågningar på vederbörande departement m. m. har gett vid handen att drygthälften har karaktären av forskningsrapporter, materialsammanställningar,faktaöversikter m. m. I andra fall skiftar anledningarna till den uteblivnaremissbehandlingen starkt såsom framgår av redovisningen i underbilaga 9. Avde tre betänkanden som gått på informell remiss, hör alltså ett tillutbildningsdepartementet och två till . De tvåsenare betänkandena är: SOU 1974:29 Att utvärdera arbetsmarknadspolitik,avgivet av Expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor Ds A 1974:6 Rapport över verksamheten medtillfälligt utbildningsbidrag till företag ,utarbetad inom . I fall rör det sig om U68-béredningens betänkande Högskolereform. 1 detta sammanhang kan erinras omatt det remissförfarande som detta betänkande blev föremål för, berördes . Med anledning av en enkel fråga av () om information angående U 68-beredningens förslag framhöll utbildningsministerZachrisson att betänkandet tillställts bl. a. de närmast berörda myndigheter,organisationer och grupper som tidigare yttrat sig över U 68:s huvudbetänkande.Bl. a. via pressen hade ett uttalande spridits som klargjorde att desom så önskade hade möjlighet att före inkomma med synpunkterpå betänkandet. Utbildningsministern ansåg sig vara övertygad om "attmöjligheten att ta ställning till U 68-beredningens överväganden och förslagstår klart för alla berörda" (RD 1974:108 s. 6). För remisser av betänkande fastställs så gott somutan undantag en remisstid. 1 remisskrivelsen anges alltså den senaste dag dåremissvaret skall ha inkommit till departementet. Endast ett av 1974 årsbetänkanden har remitterats utan annan uppgift om remisstid än att svaren skalllämnas "skyndsamt". Det gäller betänkandet Vård av ungdomsskoleeleveri eget hem (Ds S 1974:8), avgivet av Arbetsgruppen rörande försöksverksamhetinom barna- och ungdomsvården (AFBU). Antalet remissinstanser uppgick i dettafall endast till tre: , och . 1den allmänna debatten riktas ofta kritik mot remisstidernas längd och intesällan reses krav på föriängning av remisstiderna i vissa enskilda fall. Detkan i sammanhanget erinras om att frågan om remisstidernas längd tagits upp imotionen 1975:666 av fruar () och i Hjär-tum (c). 1motionen anförs att det från demokratisk synpunkt är väsentligt att kommunalaorgan och organisationer får tillräcklig tid att diskutera de förslag som deskall yttra sig över. Längre remisstider än vad som tillämpats måsteenligt motionärerna därför komma till stånd, särskilt när det gäller stora ochövergripande frågor. Motionärerna hemställer att hos regeringenkräver att tiden för yttranden i anledning av förslag från statliga kommittéeroch arbetsgrupper får sådan längd att remissorganen på ett tillfredsställandesätt kan ta del av materialet och utarbeta meningsfulla yttranden. Motionen harännu ej behandlats av . Iriksdagen blev remisstiderna för bygglagsutredningens betänkandeMarkanvändning och byggande (SOU 1974:21), och betänkandet om Skolansarbetsmiljö (SOU 1974:53) föremål för enkla frågor. I båda fallen önskadefrågeställarna, herrar i (c) och Nyhage (m), veta omvederbörande statsråd ville medge en förlängning av remisstiden. I det förstafallet motiverades önskemålet om föriängning med den enligt frågeställarenosedvanligt korta remisstiden och att denna dessutom inbegrep semestertider. Idet andra fallet hänvisade frågeställaren till att en föriängning skulle beredaremissinstanserna ökad möjlighet att inhämta synpunkter från andra organ. Isitt svar till framhöll bostadsminister , att någonförlängning av remisstiden inte kunde medges med hänsyn till att det skulleförsena en till en viss tidpunkt utlovad proposition på det bostadspolitiskaområdet, med vilket huvudlinjerna i bygglagutredningens förslag hade ett närasakligt samband (RD 1974:85 s. 5). I princip samma argumentering användestatsrådet i sitt svar till . Enligt statsrådet måsteremissvaren vara inne till den fastställda tidpunkten, om det skulle varamöjligt att lägga fram en proposition . 1 en senare replikframhöll statsrådet att den utsatta remisstiden, , är ovanligt lång(RD 1974:111 s. 40). Detbör tilläggas att remisstiden för betänkandet Skolans arbetsmiljö sedermeraförtängdes med 3 1 /2 månader. Föriängning av remisstider förekom 9 1975. iytteriigare 6 fall (se underbilaga 10). I 3 av dessa sammanlagt 7fall förlängdes remisstiden med en månad eller mindre. I övriga fall varieradeföriängningen mellan 1 1/2 månader och, som för nyssnämnda betänkande, 3 1/2månader. Medgivandeför enskilda remissinstanser att inkomma med svar efter den utsatta tidpunktenförekom men har ej registrerats i denna undersökning. Därutöverförekom naturiigtvis en faktisk föriängning av remisstiden genom attremissinstanserna ingav sina svar . En undersökning i liten skala harföretagits av omfattningen av försenade och uteblivna remissvar. För dennaundersökning utvaldes 6 utredningsremisser, 3 från arbetsmarknadsdepartementetoch 3 från . Vid urvalet av remisser har remisstidens längdbeaktats. Sålunda har medtagits två remisser med kort remisstid, två medremisstider i närheten är medianvärdet (se nedan tabell 5) samt två med långremisstid. I varje grupp om två remisser är den ena utsänd frånarbetsmarknadsdepartementet, den andra från . Dennaurvalskonstruktion torde öka värdet av undersökningen.' Avundersökningen framgår att dessa 6 utredningar remitterades till sammanlagt246 myndigheter och organisationer. Då undersökningen utfördes hade svarinkommit från 203 instanser (83 96). Följande tabell (tabell 4) utvisar svarensankomsttid enligt uppgifter från vederbörande departements diarium. Följande utredningsremisser ingår i undersökningen: SOU1974:1 Orter i regional samverkan Bostadstillägg - inkomstprövning och administration Tabell4: Tidpunkt för inkomna svar på 6 utredningsremisser 1 runt tal hälften av svaren inkom alltså inom denföreskrivna tiden. Av de försenade remissyttrandena ingavs de flesta underveckan efter remisstidens utgång, men för 10 96 av svaren uppgår förseningentill över . Det kan nämnas i detta sammanhang, att i sintidigare nämnda undersökning, som avsåg fem departement och1960 kom till ungefär samma resultat. Foyer konstaterar sammanfattningsvis att"grovt räknat hälften av remissyttrandena inges , och enbetydande andel låter vänta på sig , två veckor eller mera" (LarsFoyer, Studier rörande remissväsendet och andra former för kontakt mellanstaten och organisationerna. Del II s. 59). Huvudundersökningeni detta avsnitt avser remisstidens längd för samtliga remitterade betänkandeningående i SOU och Ds-serierna 1974.1 denna undersökning har remisstidenberäknats som tiden från det datum då remisslistan utfärdats till och med dendag då remissvaren senast skall ha inkommit till vederbörande departement.Förekommande fall av förlängningar har beaktats. Det är uppenbart, att dettaberäkningssätt överskattar den tid som reellt har stått tillremissinstansernas förfogande. Man torde i allmänhet kunna räkna med att detremitterade betänkandet är alla remissinstanser till hända först ,kanske efter utfärdandet av listan. När man tar del avresultaten av undersökningen bör alltså denna omständighet beaktas. Itabell 5 har remisserna klassindelats med hänsyn till remisstidens längd. Tillden första klassen har förts remisser med en remisstid under en månad, till denandra remisser med en remisstid av mellan en månad och ej fullt etc.I underbilaga 11 redovisas motsvarande siffror departementsvis. Tabell 5: Betänkandenas remisstid i månader På grund av avrundningsfel Antalet remisser avbetänkanden är något mindre än antalet remitterade betänkanden beroende på atti några fall flera betänkanden gick på gemensam remiss. Med den valda indelningen kommer det störstaantalet remisser att falla i klassen och det minsta antalet iklassen . Medianvärdet ligger mellan . Somutgångspunkt för en jämförelse mellan departementen kan man ta det förhållandetatt för en tredjedel av det totala antalet remisser är remisstiden mindre än 2månader. Av uppgifterna i underbilaga 11 framgår att inget departement avvikerkraftigt från detta genomsnitt i betraktande av de absolut sett små avvikelserdet rör sig om. För inget departement redovisas t. ex. en fördelninginnebärande att hälften eller mera av remisserna skulle ha en remisstid avmindre än 2 månader. Detär dock av intresse att närmare undersöka vilka betänkanden som haftsärskiltkort remisstid, I underbilaga 12 förtecknas dels de 5 betänkanden varsremisstid understigit en månad dels ytterligare 7 betänkanden med en remisstidav exakt en månad eller obetydligt mera. De 12 förtecknade betänkandena kan alltsåsägas vara sådana för vilka en månad eller mindre varit den tid som faktisktstått till remissinstansernas förfogande. Avdessa 12 betänkanden faller 3 inom område,-2 inom varderajustitie-, arbetsmarknads- och industridepartementens områden och 1 inomvardera utbildnings-, handels-och bostadsdepartementens områden. Utan ettstudium av innehållet i dessa betänkanden är det svårt att yttra sig medbestämdhet om gemensamma drag hos dem. Men av titlarna att döma innehållerflertalet betänkanden förslag av starkt teknisk karaktär och med begränsadräckvidd. Ett ytteriigare indicium på detta är att alla utom två ingår iDs-serierna. I inget av dessa fall har remisstiden föriängts. os jO « E E S J2 c « > 2;.eI § S > "E K c .-,2 o S E 3 t/1 *- OD (U O tn -O O 1- o -o _« t" c (U "- O .2 2 - E ; u E _ s -*= 2 ' _r -t - o - C2 Cd c 3 c tS z; x: OJ bo "z; E I = e _ _ MlU M C E o t/1 M E 3 en '. > o 2..g E « 2? 3 - ==: t/1 L- w j tu to (U : -g -E .E.o i - S 5 S « c ti: u. c: c . c 00 i: j«! S S g i 2 2 00 X) ' o o fl i2 trt ed ' 'C 5 Ef-s s i s ,2 :S? 'c .£ o c J), i) to 2 E 2.S-< -r - c: 42 ?, to 4) 00 T3 SS o c to o S = > E S .5 fe 2 2 .2 -2 -o =: o .5 t« S OJ :tw r- /O fl> CO tr ".<-( _i e a> c Si S i c 2 t/J :to t/1 o tu t\j 1 2-S 'S to trt XI c: -a :« G? rn «\ H m t/i o t to *- :to (D *- X3 3 [U r: ä £ jn (O to to 2 2 T3 ti: c i2 .-5 ? t: ti to to c E -n 00 o n I c c .ii 00 1: = s: E Underbilaga 2 Vissa uppgifterangående antalet fristående kommittéer 1974. Vid ingången av 1975 verksamma Vid ingången av 1974 verksamma Ökning (-1-)/ Minskning (-) 1974-1975 (+1)' Vid ingången av 1975 verksamma Vid ingången av 1974 verksamma Ökning (-\-)/ Minskning (-) 1974-1975 -(-4 Uppgifterna ej helt jämförbara pågrund av ändrad departementsindelning Utgifter över anslaget till kommittéer m. m. i 1 000-talkronor. Källor: (riksräkenskapsverkets)budgetredovisningar saml riks-staten /75. 1974/75' 2 201 2 642 3 636 6 328 23177 55 909 79 347 Reservationsanslag /75 enligt riksstaten. i: (O S S :0 X5 *- t/1 00 c c « c 00 o .£ O o r-1 . -Cd O oo JS oo c x: .i 'c oo to I» t t/1 x: > o c/) T3 .a ta c c > J<: «a .Q oo ooci skot tänk: nr 3 -3 o. cd 00 oo Cd o o. "Up T3 V> " E = :0 C'- 'C 00 to c o. c £ o .'O to (2 x> ra -2 Jä CL i; 00 c 't: O) Cd E 2 c -o ti '« 2 c 'c o c: ~ 2 i *-* C/1 OJ 0) cd C t: j»; o t_ to 13 Cd=cd Cd 'u OJ X3 tu c ? E H.2 EG 8 .2 SS : E o Cd.i: c i-o :cd .E ö C OJ i c ,§ to tD u: E'S §£ 'T E C tu ;0 5Ö fN ca _ 00 i: o 3 ',:: Q. j: -i; 1/1 .z Z, Q. ÖO c 00 tu :tO 00 = C 1- ed tn 00 to , a ti: S a I« 3 5 -5) . c-3; .0? « Ji u :S c s ;j -2 = .E ä ; § 2 = tu .-i 00 t/1 c 3 00 00 c « c S = -S E S! 2 .=: c s i H § S -o c »to c c to I 3 D. t/1 , o = 00 5 ° 3 "9 c o to |0 1 .1. to -* 00 c ;: > " -o ,- 1 00 - g2 § S ooå aj >- E O 2 ,0 . to i: iS, 00 -a (U OJ 00 C/5 Q. Antal kommittéer med parlameniariskt inslag vid 1975 årsingång i vilka ingår en ellerflera ledamöter med förankring i resp. femriksdagspartier. A nialet betänkanden i SOU och Ds-serierna 1974 utarbetadeav fristående kommittéer och inom departementen m. m. Departementsvis. Ju UD Fö S K Fi U SOU 14 2 5 3 7 13 Ds 9 1 3 7 10 10 II [nomdepartementet m. m. Ds 11 3 4 2 14 Summa 35 1 8 16 15 18 29 tet m. m. Summa 22 5 13 11 18 6 197 Antalet formellt, informellt och ej remitteradebetänkanden i SOU och Ds-serierna 1974. Summa 22 5 13 11 18 6 197 Förteckningöver ej remitterade betänkanden i SOU och Ds-serierna 1974 med angivande avbeiänkandeis karaktär och/eller ev. åtgärd Karaktär,åtgärd m. m. SOU1974:31 Unga lagöverträdare V SOU 1974:88 och europeiska socialstadgan Ds Ju 1974:9 Livskvalitet -människans levnadsvillkor i ett framtidsperspektiv Ds Ju 1974:10 Långsiktigplanering och folkstyre Ds UD 1974:1 för Ds Fö 1974:4 Rekrytering ochutbildning av värnpliktiga för lokalförsvars-fbrband med stationära uppgifter Rapport, överiäninad till brottsförebyggande rådetRapport Flera delbetänkanden från samma utredningavvaktas Ds S 1974:4 Glasögon förbarn och ungdom. Ds S 1974:6 PM rörandeöversyn av vissa regler om hustrutillägg till folkpensionärs maka Ds S 1974:10 Aspekter av enutveckling. För-söksulbildning av barnskötare till förskollärare Ds S 1974:11 Försöksverksamhet med utbildning av fosterföräldrar Överlämnad till pensionsålderskommittén och 1974 årsutredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring Rapport Översänd för information och åtgärder till samtligalandsting, kommuner m. m. Ds K 1974:2 Regional trafikplan förNorrbottens län - del I inventeringsdel Ds K 1974:3 Dito - del II plandel Ds K 1974:8 Regional trafikplan förÖstergötlands län - del I inventeringsdel Ds K1974:9 Dito - del II plandel version har varit pä remiss i resp. län, somvarit försöksområden. Betänkandena har sänts ut till övriga 22 länsstyrelserför att tjäna som riktlinjer för trafikplaneringen där Kartiktiir,atgiird m. cri SOU 1974:102 Ds Fi 1974:5 PM ang. förslag till ny prägel Utredningsmannens förslag avvisat av arbetsmarkn.-org.Överarbetning av förslaget pågår i departementet Anordnandeav "tävling". SOU 1974:9 Samhälle och trossamfund. manställningav remissyttranden över betänkanden av beredning om stat och kyrka SOU1974:36 Skolan, staten och kommunerna Ds U 1974:4 Spärr viduniversiteten? Debatten om dimensioneringen av den högre utbildningen 1957-1973Göran Ds U 1974:9-10 Folkhögskoleelever1973. Ds U1974:14 Vissa frågor rörande studiestöd Beräknas klar , därefterpå remiss SOU1974:44 Effekter av förpackningsavgiften Ds Jo 1974:3 Administrationen av reglering Ds Jo 1974:5 Avfall som energikälla Ds Jo 1974:12 PM ang. livsmedelssubventioner Ds Jo 1974:14 PM om stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling Ds Jo 1974:15 PM om stöd tillkollektiv .skogsteknisk forskning m. m. Ds A 1974:7 Rapport ang,ungdomens övergång från utbildning till yrkesarbete - Ungdom och arbete 11 Ds B 1974:3 PM ang, pantvärde{låneunderlag) och produktionskostnader för flerfamiljshus och gruppbyggda småhusår 1973 Ds B 1974:4 Vattenkraft och miljö 2 Betänkandet har gått ut för kännedom till berörda centrala och lokalamyndigheter Lägesrapport. Förslag (Ds Jo 1974:10-11) Räkneexempelutan ställningstaganden Avtalsförslag Överiämnad till sysselsättningsutred ningen , . Bct;r''s,ir:dctsliiol ;!ii..TiÄJrd m m. SOU1974:11 Svensk industri: Delrapport 1974:12' Dito. Delrapport 2 SOU 1974:13 Dito. Delrapport 3 SOU 1974:14 Dito. Delrapport 4 SOU 1974:78 Stålindustrins framtida utveck ling Ds I 1974:1 SGU:s framtida organisation Ds 1 1974:3 TEKO-industriernaunder Ds I 1974:6 Kärnkraftens högaktiva avfall Ds 11974:7 Petroindustrin i , al- Myndigheter på organisationsområdet medverkade iutredningsarbetet Rapport Underlagvid prövningen av vissa aktuella lokaliseringsärenden SOU1974:50 Information och medverkan i planering SOU 1974:99 Enhetlig kommunallag Går ut på remiss Förteckningöver betänkanden 1974.för vilka remisstiden förlängts med angivande avre-inisslisians datum, ursprungligen och senare fastställd dag för remisstidens utgång fr. 0. m. 0. m. 0. m. SOU 1974:53 Ds U 1974:1- Skolans arbetsmiljö 3 (med rapporter) Naturvård 1, Strandskydd, Landskapsvård, Förvaltning PM med förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Betänkandenas remisslid i månader, iförekommande fall efter förlängning. Underbilaga 12 Förteckning överbetänkanden med en'remisstid av omkring en månad eller mindre fr. 0. m.; PM om ändring i sjölagen anledning av York-Ant-werpen-reglerna 1974 PM om konsekvenserna av den nya regeringsformens regler om tystnadsplikt PM angående beräkning av årskostnaden för kompletteringspension inom SPR:s avgifts-sektor m. m. PM Skattelättnader vid gåva av familjeföretag och statens historiska museum PM om informationsverksamheten vid statens pris- och kartellnämnd SOU 1974:8 (utgavs i förhandsupplaga m. beteckn. Ds A 1974:1) Ej formell remiss, för ev. synpunkter) SOU 1974:57 Ds I 1974:2 heten medtillfälligt utbildningsbidrag till företag under första halvåret 1974Lagenheisreserv Riktlinjer för prövning av tillstånd för svenska direktinvesteringarutomlands Statligt stöd till industriell design PM angående remissertill lagrådet Gällanderegler m. m. 18 vj regeringsformen innehåller följande bestämmelse om lagrådet: För att avge yttrande till regeringen överlagförslag skall finnas ett lagråd, vari ingår domare i högsta domstolen ochregeringsrätten. Även riksdagsutskott får inhämta yttrande från lagrådetenligt vad som närmare angives i riksdagsordningen. Närmare bestämmelser omlagrådet meddelas i lag. Hänvisningen till riksdagsordningen syftar påbestämmelsen i 4 kap. 10 §, som har följande lydelse: Statlig myndighet skall lämna upplysningar ochavgiva yttrande, då utskottet begär det. Sådan skyldighet åligger dock ejregeringen. Myndighet som ej lyder under kan hänskjuta begäran frånutskott tijl regeringens avgörande. Begärminst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ärendeatt upplysningar eller yttrande skall inhämtas från myndighet som avses iförsta stycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke finneratt därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till avsevärtmen. Lagrådets närmare sammansättning, arbete påavdelningar m. m. regleras i lagen om lagrådet (1965:186), senast ändrad den 10maj 1974 (1974:578).