bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Mottagariändernasprioriteringar och förhandlingarna inom de internationella organisationernatorde få visa huruvida det är av biståndspolitiska synpunkter motiverat attbygga upp ytterligare lagringskapacitet i . Motionen 328 torde få ansesbesvarad i denna del. Yrkandet i motionen 730 beträffande avvägningen mellanlångsiktiga insatser för att klara livsmedelsförsörjning och demera kortsiktiga insatserna har närmast samband med stöd tilllandsbygdsutvecklingen över huvud taget. Motionärerna uttalar sig för ökatstöd till jordbrukssektor. Härvidlag torde inte finnas någramotsättningar i vårt land. Regeringens strävanden i dessa avseenden avspeglasinte minst i den föreliggande budgetpropositionen. Motionen 730 torde därmedfå anses besvarad i denna del. I motionen 246 förordas stöd lill särskildafödoämnesprogram för barnen och de undernärda i de minst utvecklade länderna.Ett anslag om 25 milj. kr. föreslås för ändamålet. Utskottetvill erinra om den ökning med 10 milj. kr. som i propositionen föreslås tillFN:s barnfond () samt om de särskilda medel som anslagits förproteinberikning av svenskt velebislånd. relativtnyligen ställt medel till förfogande för lagring av en av svenska experterutarbetad särskilt näringsrik katastrofkost. För detta program kommer SIDA attanvända 6 milj. kr. Ytteriigare kan hänvisastill budgetpropositionens förslag om särskilt stöd till Väridshälsoorganisationenför forskning om närings- och hälsofrågor inom ramen för stöd tillu-landsforskningen. Dessa insatser kommer att kosta ca 5 milj. kr. Utbetalningarna för olika slagsnutritionsinsatser (utom livsmedelsbistånd) beräknas under innevarande budgetåruppgå till inemot 60 milj. kr. Medhänvisning till här redovisade insatser avstyrks motionen 246 i denna del. Imotionen 729 förordas att verkar för att såväl- Världslivsmedelsprogrammetsom övriga insatser på livsmedelsförsörjningens område samordnas så attkonkurrens mellan dessa insatser upphör eller förhindras uppkomma. Utskottetförutsätter att även kommer att verka för samordning avinternationella insatser kring livsmedelsförsörjningsfrågor. skapades ett Världslivsmedelsråd med uppgift attgranska väridens livsmedelssituation och att föreslå åtgärder att vidtas avregeringar och internationella organisationer. Rådet torde bli det centralaorganet inom FN-systemet för samordning av debatten kring livsmedelsproduktion,lagring och handel. är medlem i rådet . Motionen 729 torde därmedfå anses besvarad i denna del. Utskottetvill slutligen erinra om att en rad av de frågor om u-ländernaslivsmedelförsörjning som tagits upp i motionerna kommer att behandlas av denbiståndspolitiska utredningen. 1. att avslår motionen 1975:246 i vad avserberäkning av medel för ytterligare spannmålsinköp, 2. att avslår motionen 1975:246 i vad avserberäkning av medel för särskilda födoämnesprogram i , 3. att anser motionen 1975:328 besvarad medvad utskottet anfört, 4. att anser motionen 1975:729, i vad avservägar att öka världens livsmedelstillgångar m. m., besvarad med vad utskottetanfört, 5. att anser motionen 1975:729, i vad avseranslagen för internationellt livsmedelsbistånd och utformningen av svenskautfästelser om livsmedelsbistånd, besvarad med vad utskottet anfört, 6. att anser motionen 1975:729, i vad avsersvensk lagerhållning av spannmål besvarad, med vad utskottet anfört. 7. att anser motionen 1975:729, i vad avsersamordning av den särskilda jordbruksfondens och WFP:s verksamhet, besvaradmed vad utskottet anfört, 8. att anser motionen 1975:730,1 vadavseravvägningen mellan långsiktiga insatser för att klara livsmedelsförsörjningoch mer kortsiktiga insatser i form av livsmedelsbistånd och kataslrofiagring,besvarad med vad utskottet anfört, 9. att avslår motionen 1975:730, i vad avserbemyndigande att ställa svenskt vete tillVärids-livsmedelsprogrammets förfogande , 10. attriksdagen anser motionen 1975:730, i vad avser insatser utöver de fierårigautfästelserna av svenska livsmedelsinsatser, besvarad med vad utskottet anfört, 1 l.att anser motionen 1975:739, i vadavser användning av raffinerat fiskmjöl för u-hjälpsändamål, besvarad med vadutskottet anfört, 12. attriksdagen anser motionen 1975:1158 besvarad med vad utskottet anfört, 13. attriksdagen anser motionen 1975:1162 besvarad med vad utskottet anfört. Propositionen(s. 20-23. 50, 73) Under /74 fattades beslut omkatastroföistånd och extraordinära biståndsinsatser till ett sammanlagt beloppav 180,4 milj. kr. Kostnaderna för motsvarande insatser som beslutatsunder /75 uppgår till ca 140 milj. kr. Till detta belopp kommeråtgärder som föranleds av beslut (UU 1974:17, rskr 1974:383) omkatastrofinsatser för 100 milj. kr. i form av vete eller andra insatser sommottagarländerna prioriterar för att kunna förbättra sinlivsmedelsförsörjning. /76 föreslår SIDA upp till 200 milj. kr. för katastrofbistånd.De senaste årens utveckling, inte minst den aktuella försörjningssituationen imånga av de fattiga , motiverar att det på biståndsanslagen finns enreserv av denna storleksordning för icke förutsedda biståndsinsatser, Ettbelopp på 110 milj, kr, har beräknats för nya bistånds-fonder som diskuterasinom FN, För den händelse dessa medel inte tas i anspråk för någon av dessafonder bör de vid behov kunna utnyttjas för kalastrotandamål, Ilinje med uttalande (UU 1974:17, rskr 1974:383) kommer en del av demedel som står till förfogande för katastroföistånd all användas förupphandling av vete. Det finns särskild anledning räkna med ett fortsatt behovav katastrofinsatser för bl. a. , och de torkdrabbade ländernai . Medel kan också behövas för Ibrtsatta humanitära hjälpinsatser föroffren för utvecklingen i . Liksomunder de närmast föregående budgetåren bör katastrofreserven få utnyttjas medstor fiexibilitet. Den bör således inte vara förbehållen åtgärder för attlindra akut nöd orsakad av krigshändelser eller naturkatastrofer, utan börockså kunna utnyttjas som extra bistånd till länder med vilka harutvecklingssamarbete när dessa länders försörjning och utveckling hotas avoförutsedda händelser. Sedanett antal år har aktivt engagerat sig för att öka FN-organenskalastroföeredskap. har främst två frågor uppmiirksammats. Detgäller för det första FN-systemets roll beträffande internationell beredskap ifråga om livsmedelsförsörjning. Detta våren central fråga på väridslivsmedelskonferensen.För det andra har verkat för ett starkare FN-engagemang när det gällerkatastrofförebyggande åtgärder. Sådana åtgärder bör ses som en naturiig del avden långsiktiga utvecklingsplaneringen i alla de länder som ligger ikatastroföotade områden. Del är särskilt angelägel att FN:s kataslrofkontor(UNDRO) fär resurser att hjälpa enskilda att skapa en beredskap förkatastrofsituationer. antog en resolution,som på svenskt initiativ bl. innehåller en uppmaning till FN:sgeneraLsekreterare att undersöka möjligheterna atl öka UNDRO:s resurser härför.Sverige har ställt i utsikt ett särskilt bidrag till UNDRO för verksamheten. utredning om det svenska katastroföiståndel som SIDA har företagitunderstryks vikten av åtgärder för att förebygga katastrofer och skapa effektivakatastroforganisationer i . Detta svarar väl mot de initiativ somSverige har tagit vid för att stärka UNDRO:sverksamhet. Utredningen diskuterar också SIDA:s roll när det gällerkatastroföislåndets administration. SIDA förordas ha ett nära och omfattandesamarbete med enskilda organisationer och myndigheter verksamma påkataslroflnjälpens område. Föredragande statsrådet delar denna uppfattning.Därtill framhåller utredningen att SIDA borde medverka aktivare i beredningenav ärendena i katastrofgruppen inom . Liksom hittillsfinner föredragande statsrådet det angeläget atl gruppens sammanträdenförbereds i nära samarbete mellan UD och SIDA och att gruppen behåller sinkaraktär av forum för informellt samråd inför beslut i kalaslrofärenden. Desenaste årens katastrofer i har visat ett ökande behov av att medelfinns disponibla för omedelbara in.satser. Medel för detta ändamål har därförregelbundet och i ökande omfattning anslagits för både bilaterala och multilateralainsatser. Under /75 uppgår anslaget för multilateraltkatastrojbistånd n\\ 30 milj. kr. För /76 beräknas ipropositionen ett sammanlagt medelsbehov om 50 milj. kr. Som tidigare berörts ianslutning till de principiella riktlinjerna för del svenska agerandet påkataslrofområdel kan del bli aktuellt med fortsatta stödåtgärder i syfte altförebygga katastrofer i och höja deras katastroföeredskap. Under anslaget C I (Bidrag till internationellabiståndsprogram) beräknas vidare 110 milj. kr. för nya biståndsfonder. Delframgår atl dessa medel, om de ej las i anspråk för någon av dessa fonder, vidbehov bör kunna utnyttjas för katastrofändamål. För /76 beräknas under anslaget C 2(Bilateralt utvecklingssamarbete) en reserv på 169 milj. kr förkatastrofinsatser. 1delta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi. (m), ivad avser hemställan att hemställer all inom ramen för beviljadeanslag ett belopp om 210 milj. kr. avsätts för direkta svenskakatastrofinsatser (punkt 11), dels motionen 1975:729 av m. fl. (c),i vad avser hemsiällan alt beslutar vad i motionen under rubrikenanförts beträffandekatasiroföiståndsanslagets storlek och framtida användning (punkt B, 13 0, dels motionen 1975:730 av m, fi, {\'p),i vad avser hemställan au som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförs om extra katastrofinsatser i Sri Länka och (punkl 23); att begär alt regeringen tar initiativ till altfinansiellt och personellt stärka samordningen av katastroföisiåndei genom FN:ssamordningsorgan för katastrofbistånd, UNDRO, saml Internationella röda korset(punkt 26) sanit alt bemyndigar regeringen atl ställa minst 50 000ton svenskt vete lill förfogande för katastrofändamål(punkt 28), dels motionen 1975:738 av i m,fi, (m. fp, c), vari hemställs atl hos regeringen anhåller omutredning av möjligheterna all inrätta en svenska fiyghjälpskår som en del avvårt lands u-landsinsatser, dels motionen 1975:739 av m, fi, (fp, c,m), i vad avser hemställan all måile besluta ge SIDA i uppdrag atlupprätta ett katastrofiager av fiskkonserver (punkt 1), dels motionen 1975:1162 av herrar i Trobrooch (), i vad avser hemställan att hos regeringen anhålleratt SIDA ges i uppdrag att utreda möjligheterna atl upprätta ettkatastrofiager av fiskkonserver (punkt 3), Kaiastrofanstagets storlekbehandlas i motionerna 246 och 729.1 motionen 246 yrkas sålunda en höjning avdel bilaterala katasirofanslaget lill 210 milj. kr. Motionärerna framhåller attförhållandena i skiftar snabbt. Detta talar för behov av enfinansiell flexibilitet i bislåndsanslagen. I likhet med SIDA ansermotionärerna att ett betydande belopp bör avsätta:? Dettabör kunna användas för tillfälliga budgetförstärkningar lill de länder medvilka har direkt utvecklingssamarbete och som är i ett särskilt svårtläge, och det kan användas lill katastrofinsatser i andra länder inom den mestdrabbade gruppen, framhåller motionärerna. I motionen 729 anförs synpunkter på katastrofanslaget somi stort sett överensstämmer med propositionens. Av propositionen framgår bl. a. att de medel som undernästa budgetår finns tillgängliga för katastrofinsatser i själva verketväsentligt kan komma atl översliga de under anslagen C 1 och C 2 beräknadebeloppen på 50 resp. 169 milj. kr. I anslagsberäkningen finns sålunda redan ett betydandemått av fiexibilitet med tanke på eventuella katastrofsituationer. Mot denna bakgrund avstyrks motionen 246 i denna del.Motionen 729 får anses besvarad i denna del. I motionen 730 betonas vikten av atl möjligheterna tillextra katastrofinsatser i Sri Länka och undersöks. Som framgår av propositionen bör katastrofreserven kunnautnyttjas för extra bistånd till länder med vilka harutvecklingssamarbete, när dessa länders försörjning och utveckling hotas avoförutsedda händelser. Insatser av det slag som beskrivs i motionen 730 kandärför komma till stånd om behov visar sig föreligga och om insatserna även iövrigt kan ske på de villkor som gäller för svenskt katastroföistånd. Motionen730 torde få anses besvarad i denna del. I motionen 730 yrkas vidare på svenska initiativ för altfå till stånd en bättre samordning av katastrofbiståndet genom FN:ssamordningsorgan för katastroföistånd, UNDRO, saml Internationella röda korset. Motionärernas förslag står i överensstämmelse med Sverigessträvanden alt öka FN-organens katastroföeredskap. har sålunda under desenaste åren aktivt verkat för att stärka samordningen av delta bistånd, bl.a. genom stöd till , UNDRO. har ulfäst eitfrivilligt bidrag om 1 milj. kr. som skall användas för kontoretsberedskaps-höjande och katastrofförebyggande verksamhet. UNDRO:s främsta uppgifter är att bidra lill höjd beredskapi särskilt utsatta länder och att förmedla information om behov avkatastroföistånd samt attsamordna FN:s bistånd med insatser från enskilda länder och icke-statligaorganisationer. Inrättandet av UNDRO innebär ell värdefullt bidrag lill elleffektivare och mer ändamålsenligt internationellt katastroföistånd. SIDAhar studerat FN-systemets och de humanitära frivilligorganisationernasinsatser i kataslrofsammanhang. Det är styrelsens mening bl. a. all UNDRO börerhålla ökat stöd. SIDAframhåller att FN inte är rustal för atl ingripa i del omedelbaraundsätlningsarbetel efter en katastrof, men genom mobilisering av resurser frångivariänder och organisationer skulle UNDRO med kort varsel kunna förmedlahjälp av det slag ell kataslrofdrabbal land begär. Däremot är UNDRO inte avsettatt fungera operativt i del direkta undsätlningsarbetet på fältet. De mesteffektiva beredskapsåtgärderna är de som planeras och genomförs av vederbörandelands egen regering, med eller utan bistånd utifrån. UNDRO har avsattca 0,3 milj. kr. för planering av ökad katastroföeredskap. Dessa resurser måsteanses helt otillräckliga. Utskottetförutsätter att genom ökade finansiella bidrag och på annat sätt verkarför en kraftig förstärkning av FN:s kaiastrofhjälpskontor och därmed tor bättresamordning av iniernationellt bistånd vid katastrofsituationer. Motionen 730 torde därmedfå anses besvarad i denna del. Motionerna730, 738, 739 och 1162 innehåller förslag om den närmare utformningen avkatastrofhjälp, avseende dels varuinnehållet, dels iransport-sättet, Ikatastrofsituationer kan det visa sig att behövliga livsmedel kan köpas meraförmånligt utanför , I vissa fall är de livsmedel som kanerbjuda dåligt anpassade lill kostvanorna i del drabbade landei. är detockså andra typer av insatser som är mera angelägna, Atl i förväg bindaanvändningen av anslag för katastrofhjälp lill särskilda livsmedel, såsomföreslås i några av dessa motioner, är därför inte ändamålsenligt. Emellertidfinns det inga principiella hinder mol livsmedelsleveransier av det slag somföreslås i motionerna, om de i det enskilda fitllet skulle vara lämpliga ochacceptabla för ifrågavarande mottagarländer. Somframgår av budgetpropositionen föreslår regeringen också atl det särskildakatastrofiager av livsmedel som skall upprättas i enlighet med utfästelser vidVäridslivsmedelskonferensen skall, förutom vete, kunna inbegripa vissa mindrekvantiteter av andra livsmedel, Imotionen 738 föreslås en utredning av möjligheterna att inrätta en svenskfiyghjälpskår för användning i katastrofiägen. Motionärerna nämner bl, a. defiygtransporter som förelagils i som ett exempel. Vidden utredning av katastroföiståndel som företagits inom SIDA har man ävenstuderat transportfrågorna. Därvid har man kommit fram till att svenskahjälpsändningar av kostnadsskäl främst bör ske med yliransport och endastundantagsvis med fiyg. På begränsas behovet av snabba transportergenom stöd till enskilda länders beredskapsplanering. variingår nationell eller regional lagerhållning av de nödvändigaste varu-slagen.De svårigheter som vid katastrofer uppslår för interna transporter inom ettu-land bör göras till föremål för transporttekniska utredningar med inslag avpraktiska försök, anser SIDA, Erfarenheternafrån försöken med flygfällning av livsmedel i utreds avberörda hjälporganisationer. Motionerna730, 738, 739 och 1162 torde därmed i denna del få anses besvarade. 1. att avslår motionen 1975:246 i vad avserberäkning av medel för direkta katastrofinsatser, 2. att anser motionen 1975:729, i vad avserkatastrof-biståndsanslagets storlek och framtida användning, besvarad med vadutskottet anfört, 3. atl anser motionen 1975:730, i vad avserkatastrofinsatser i Sri Länka och , besvarad med vad utskottet anfört, 4. att anser motionen 1975:730, i vad avsersamordning av katastroföiståndel, besvarad med vad utskottet anfört, 5. atl avslår motionen 1975:730 i vad avsertillhandahållande av svenskt vete , 6. atl anser motionen 1975:738 besvarad medvad utskottet anfört, 7. alt anser motionen 1975:739, i vad avserkatastroflager av fiskkonserver, besvarad med vad utskottet anfört, 8. atl anser motionen 1975:1162, i vad avserkatastroflager av fiskkonserver, besvarad med vad utskottet anfört. 17.Varubistånd m. m. Propositionen(s. 54-55) Med varubistånd avses gåvobistånd som genomregeringens beslut är för-handsbestämi till upphandling i . Del ingårsom en del av del lång-' siktiga utvecklingssamarbetet med enskilda länder ochbefrielserörelser. I varubiståndet inräknas även katastroföistånd i form avsvenska livsmedel och andra svensktillverkade produkter. För ati ge en rättvisandebild av upphandling under biståndsanslagen som är bunden till Sverigeinkluderas även svenska bidrag in natura till internationellalivsmedelsprogram. Budgetåret1972/73 uppgick avtalade leveranser av varubistånd till ca 130 milj. kr. För /75 tar planeringensikte på ca 330 milj. kr. SIDA räknar i sin anslagsframställning med atl komma upp i 250 milj. kr. i bilateralt varubiståndvartill kommer naturabidrag till internationella livsmedelsprogram. bilateralt varubistånd bestod främst avkonstgödsel och papper har varusortimentet kommit attvidgas 'ill att omfatta även rapsolja, pappersmassa, sjukhusutrustning,läromedel, stål och diverse verkstadsprodukter. En betydande del avkatastroföiståndel lämnas numera i form av svenskt vete. Planeringen av varubiståndet inom det bilateralautvecklingssamarbetet bör även fortsättningsvis ske i enlighet med riksdagensuttalande (UU 1973:3, rskr 1973:139) innebärande att mottagariandet gesmöjlighet att inom en överenskommen finansiell ram fritt välja svenska varor. För /76 förordas en varubiståndsvolym på ca500 milj. kr. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:729 av herrFälldin m. fi. (c), i vad avser hemställan att beslutar vad imotionen under rubriken anförts beträffande omfattningen av varubiståndet (punkt B. dels motionen 1975:730 av herrHelén m. fi. (fp), i vad avser hemställan att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om bindningarna av bistånd tillköp i det biståndsgivande landet (punkt 25), dels motionen 1975:734 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari föreslås att hos regeringen begär attden svenska biståndspolitiken utformas med beaktande av följande: attbiståndets utformning ändras och får karaktären av gåvor som inte kringgärdasav villkor (punkt 2), dels motionen 1975:1146 av herrförste vice talmannen m.fi, (c, fp, m), vari hemställs att riksdagenfattar ett principbeslut om att häl-soskadliga varor såsom tobak och alkohol ejfär ingå som en del av den svenska biståndsverksamheten till , dels motionen 1975:1157 av herrKomstedt (m), vari hemställs att uttalar sig till förmån för att enökad andel av den svenska u-hjälpen bör utgå i form av varor och tjänster frånsvenska företag. En allmän beskrivning av detsvenska varubiståndet lämnas i propositionen, Varubistånd utgör ettgåvobistånd som genom regeringens beslut är förhandsbestämt till upphandling iSverige. Det ingår som en del av detlångsiktiga utvecklingssamarbetet med enskilda länder och befrielserörelser. Riksdagenhar tidigare uttalat (UU 1973:3) att varubiståndet skall grundas påmottagarlandets egna prioriteringar och målsättningar. riksdagkonstaterade att mottagariandet numera ges möjlighet att inom en överenskommenfinansiell ram fritt välja svenska varor. Därigenom inriktas varubiståndetnaturiigen på sådana områden där det svenska näringslivet besitter särskildkonkurrensförmåga. Vidare konstateras att fortsatta varu-biståndsinsatser förframtiden förutsågs för länder som får en betydande del av sitt bistånd frånSverige i form av imporlstöd. Motionen729 rör varubiståndeis omfattning. Motionärerna anser att även ca20 % av det bilaterala biståndet bör kunna utgöras av varubistånd eller s. k.bundet bistånd. 1budgetpropositionen förordas en varubiståndsvolym på ca 500 milj. kr., vilketär av det totala anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete. 1siffran inräknas emellertid numera även katastroföistånd i form av svenskalivsmedel och andra svensktillverkade varor samt svenska bidrag in natura tillinternationella livsmedelsprogram. Med tillämpning av samma beräkningsgrund kanman uppskatta att under /75 ungefär 443 milj. kr. kan redovisasför varubistånd. Motionen 729 torde fåanses besvarad i denna del. Imotionen 730 argumenteras mot att en viss andel av de bilaterala biståndsanslagenskall reserveras för varubistånd. Motionärerna menaratt betydande leveranserav varor kommer att ske från som en följd av utvecklingssamarbetet ävenutan att man ställer upp särskilda mål för uppköp i vårt land. Utskottetnoterar att SIDA i sin anslagsframställning redovisar att upphandling avsvenska varoräven utanför varubiståndet har ökat kraftigt . Manväntar en fortsatt ökning. SIDA anser alt det mot denna bakgrund ter sig mindrenödvändigt för syftet att uppnå en växande volym av inköp i attfastställa särskilda mål för sådana inköp. Somriksdagen tidigare uttalat (UU 1974:3) är det för mottagarna av varubiståndsärskilt viktigt att biståndet kan planeras långsiktigt. Det är därförändamålsenligt för båda parter att varubiståndet planeras tillsammans med andraresursöverföringar inom en gemensam finansiell ram. Utskottetfinner att en volymmässig målsättning för varubiståndet torde ge störresäkerhet för att man skall uppnå den upphandling i som statsmakternabl. a. av sysselsättnings- och opinionsskäl eftersträvar. Det volymmässigamålet ger en klar utgångspunkt för en planering totalt och per land. Därmedunderlättas också möjligheten för mottagariänderna att planera inköp av svenskavaror enligt egna prioriteringar. Som1973 års riksdag uttalat (UU 1973:3) bör den närmare utformningen av varubiståndetbli föremål för biståndsutredningens prövning. Motionen 730 torde fåanses besvarad i denna del. I motionen 1157 förordas att en ökad andel av densvenska u-hjälpen bör utgå i form av varor och tjänster från svenska företag.Utskottet vill erinra om att motsvarande yrkande avslogs av riksdag. 1sitt betänkande (UU 1974:3) erinrade utrikesutskottet om att det svenskabiståndet utgår från mottagariändernas önskemål och prioriteringar. Utskottethänvisade till reglerna för svenskt varubistånd och konstaterade att detsvenska näringslivet redan nu i mycket hög grad engageras i uppdrag inombiståndets ram. Idetta sammanhang vill utskottet hänvisa till den redogörelse som lämnats iSIDA:s anslagsframställning om ökningen av leveranser av svenska varor. SIDAframhåller sålunda att verkets inköpsenhet /74 köpte svenska varorför 150 milj. kr. i samband med insatser som inte avsåg formellt tillupphandling i knutna leveranser. Leveranserna från tillVäridslivsmedelsprogrammet enligt konventionen för livsmedelshjälp uppgicktill ytterligare ca 60 milj. kr. Därtill kommer att mottagarländerna utanSIDA:s medverkan köper svenska varor och tjänster för de finansiella medel i.form av gåvor eller krediter som ställts till deras förfogande för olikaändamål. De medel som lämnas till de internationella programmen, t. ex. ,UNDP och , leder givetvis också till betydande inköp i . Med hänvisning till detsom här anförts avstyrks motionen 1157. Imotionen 734 föreslås att biståndet får karaktären av gåvor som intekringgärdas av villkor.