bet · FY01UbU4 · 1975-12-31 00:00:00 — 6. att beträffandeslöjdundervisningens delningsbestämmelser avslår motionen 1975:1397, 7. att beträffandesärskild läromedelspersonal avslår motionen 1975: 1395, UbU 1975: 4 11 8. att beträffandeförstärkningsresurser avslår motionen 1975: 823, 9. att beträffanderedogörelse för viss försöksverksamhet avslår motionen 1975: 821, 10. att beträffandeskolsystemets mål avslår motionen 1975: 1369, 11. att beträffande vissaarvodestjänster som institutionsföreståndare och huvudlärare avslår modonerna1975: 518 och 1975: 548, 12. att som huvudlärare för specialundervisning avslår motionen 1975:1399, 13. att som invandrarkonsulent avslår motionen 1975: 547, 14. att beträffandetillkännagivande av beslut om tillsättning av tjänst avslår motionen 1975:833, 15. att godkänner de ipropositionen 1975: 1 förordade riktlinjerna såvitt gäller särskildundervisning för allergisjuka och gravt infektionskänsliga elever, 16. att med bifall tillpropositionen 1975: 1 samt med avslag på motionerna 1975: 1398 och 1975: 1422,motionerna såvitt gäller medelsanvisningen under detta anslag, till Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. för /76 anvisar ett förslagsanslagav 4 . 2.Särskilda åtgärder på skolområdet. Regeringen har under punkten D 9 (s.172173) föreslagit att till Särskilda åtgärder på skolområdet /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1975:356 av m. fl. (vpk) vari hemställs att till SärskUdaåtgärder på skolområdet för /76 anvisar ett reservationsanslagav , 1975:538 av m. fl. (m) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande ytterligare medel till Särskilda åtgärder påskolområdet under /76, 1975: 1361 av herrar () och ()vari hemställs att 1.till Särskilda åtgärder på skolområdet anvisar ett i förhållande tillbudgetpropositionen med . förhöjt reservationsanslag av 50 000 000kr.. UbU 1975: 4 12 2. begär att skolöverstyrelsenskall inkomma med förslag till eventuellt tilläggsanslag när medelsbehovetunder anslaget kan bedömas mera slutgiltigt, 3. beslutar att utvidga anslagetsanvändningsområde i enlighet med vad som anförts i motionen. Medel under förevarande anslag ställs enligt gällandebestämmelser till förfogande för förstärkning av insatsernapå de områden inom skolan där olika problem gör sig gällande. I första hand börde användas för åtgärder inom och därvid främst på högstadiet. Iundantagsfall skall bidrag även kunna utgå för insatser på det gymnasialastadiet. I geografiskt hänseende skall bidrag främst utgå för insatser istorstadskommunerna. Även andra kommuner t. ex. med betydandeinvandrargrupper skall emellertid kunna tilldelas bidrag. Bidrag skall kunnautgå dels för personell förstärkning vid undervisningen, dels tillförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet. Ansökningarom bidrag hade före utgången av /75 inkommit från 140 kommuneroch tre landstingskommuner. Av dessa kom 87 kommuner och de trelandstingskommunerna i åtnjutande av bidrag. beräknar anslaget till Särskilda åtgärder på skolområdet till 30milj. för /76. Itvå motioner begärs att anslaget skall föras upp med ett högre belopp påriksstaten, nämligen enligt motionen 1975: 356 med 60 milj. kr. och enligtmotionen 1975: 1361 med 50 milj. kr. I sistnämnda motion yrkas även attriksdagen utöver beslut omnämnda 50 milj. kr. skall besluta att ytterligare medel skall anvisas påtilläggsstat om behovet visar sig överstiga 50 milj. kr. Vidare föreslås enutvidning av anslagets användningsområde. I motionen 1975: 538 yrkas attregeringen, om behovet av medel under förevarande anslag avsevärt överstiger 30milj. för nästa läsår, återkommer till med förslag om attytterligare medel anvisas på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1975/76. Kostnadernaför pris- och löneomräkningar för /76 torde få till följd attomfattningen av den verksamhet som innevarande budgetår bekostas med medel fråndetta anslag kommer att minska vid en oförändrad medelsram. Kommunernas behovav medel till särskilda åtgärder på skolområdet uppges vara stort. Enligt vadutskottet erfarit går tiden för ansökan om medel för /76 ut den15 . Utskottet har den uppfattningen att 30 milj. kr. nu bör anvisasunder anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. När nyssnämnda ansökningstidgått ut och medelsbehovet bättre kan överblickas, bör regeringen ommedelsbehovet avsevärt överstiger vad som förutsetts UbU 1975: 4 13 läggafram förslag om att ytterligare medel anvisas på tilläggsstat till riksstatenför /76. Vad utskottet med bifall till motionen 1975: 538 ochmed anledning av motionen 1975: 1361 yrkandet 2 anfört beträffande ytterligaremedel till särskilda åtgärder på skolområdet bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen : 356 och motionen 1975: 1361 yrkandet 1. I motionen 1975: 1361 hardessutom framförts yrkande om ett vidare användningsområde för de medel som anvisas under ifrågavarande anslagsrubrik. Utskottet är inte berett tillstyrkadetta yrkande. l.att med bifall till propositionen 1975:1 samt med avslag på motionerna 1975: 356 och 1975: 1361 yrkandet 1 tillSärskilda åtgärder på skolområdet för /76 anvisar ettreservationsanslag av , 2. att beträffandeytterligare medel till särskilda åtgärder på skolområdet på tilläggsstat tillriksstaten för /76 med bifall till motionen 1975: 538 och medanledning av motionen 1975: 1361 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 3. att beträffande enutvidgning av anslagets användningsområde avslår motionen 1975: 1361 yrkandet3. 3.Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna D 10D 12(s. 173178) och hemställer 1. att tillMångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet /76 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /76 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att till Nomadskolorför /76 anvisar ett förslagsanslag av . 4.Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Regeringen har under punkten D 13(s. 178189) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen attbesluta om ansvarsåtagande för staten vid specialskolans obligatoriska praktiskayrkesorientering, 2. till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av . UbU 1975: 4 14 1975:164 av m. fl. (c) vari hemställs att 1. uttalar att undervisningen avelever med grava syn-, hörsel- och talsvårigheter på grundskole- ochgymnasienivå så långt möjligt decentraliseras och att därvid särskilt beaktasde stora möjligheter till decentralisering av undervisningen som finns för degravt hörselskadade, 2. hos regeringen begär attförutsättningarna prövas för att i undervisningen av barn även integreravuxna, 1975: 532 av herrar i Lane-Herrestad (c)och i Ulfsbyn (c) vari hemställs att beslutar 1. att utöver den föreslagna nyatjänsten som förskolekonsulent för blinda och synsvaga barn ytterligare ensådan tjänst inrättas, 2. att utöver den föreslagna nyatjänsten som speciallärare/reselärare ytterligare fyra sådana tjänsterinrättas, 3. att uppräkna förslagsanslagettill Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader med . till 54 189 000kr., 1975: 1404 av fröken () och iKristianstad (c) vari hemställs att för /76 underanslaget Specialskolan m. m.: UtbUdningskostnader beviljar . utöverregeringens förslag så att två nya tjänster som förskolekonsulent försynskadade elever kan inrättas. Statsmaktema beslöt (prop. 1965: 70, SU1965: 101, rskr 1965: 275) att blind- och dövskolorna skulle ersättas av enstatlig obligatorisk tioårig grundskola för barn som är syn-, hörsel- ellertalskadade. Denna grundskola var fullt genomförd i och med utgången av läsåret1970/71. Skolformen benämns specialskolan. Verksamheten regleras genomspecialskolstadgan (1965:478, omtryckt 1970:327, ändrad : 1098). Synskadadeelever undervisas inom specialskolan vid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) och (). Vid mottas som eleversynskadade barn med tilläggshandikapp. Hörselskadade elever undervisas viddels sex skolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Äsbackaskolan), (Östervångssko-lan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), dels i särskilda klasserförlagda till (s. k. externa klasser). Av dessa mottarÄsbackaskolan elever med tilläggshandikapp. Vid en skolenhet i () undervisas nor-malbegåvade barn med grava talskador samthörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andra komplikationer. UbU 1975: 4 15 Skolorna i (Landaskolan) och (Värendskolan) för vuxna synskadade har lagts ned . Den 14 juni1974 meddelade Kungl. Maj:t beslut i vad avser anordnande inom arbetsmarknadsutbildningenav kurser motsvarande den utbildning som anordnades vidLandaskolan och Värendskolan. I motionen 1975: 164 yrkas att som sinmening uttalar att ifrågavarande undervisning för elever med grava syn-,hörsel- och talsvårigheter i möjligaste mån bör decentraliseras. Motionärernaanser att centraliseringen till ett fåtal platser i landet står i klar stridmot strävandena att bereda elever möjlighet att bo kvar i det egna hemmet ochfå normala sociala kontakter. Särskilt stora förutsättningar för decentraliseringfinns det enligt motionärernas mening när det gäller de hörselskadade. Imotionens hemställan föreslås vidare att "hos regeringen begäratt förutsättningarna för att i undervisningen av barn även integrera vuxnamåtte prövas". Detvå yrkandena i motionen 1975: 164 är helt överensstämmande med yrkandena i enav m. fl. (c) vid riksdag väckt motion 1974: 477, vilkenbehandlas i utskottets betänkande 1974: 7 (s. 1516). Utskottet anför i dettabetänkande: "Den pedagogiska och organisatoriska utvecklingen har gjortdet möjligt att undervisa allt fler handikappade elever i vanliga skolor. Iolika sammanhang har slagit fast att de handikappade skall ha sammarätt till utbildning som icke-handikappade och att detta i görligaste mån börförverkligas inom ramen för det reguljära utbildningsväsendet. Ävenom åtgärder inom den reguljära skolan har minskat och sannolikt kommer attytterligare minska behovet av speciella institutioner för undervisning avhandikappade barn, torde sådana institutioner komma att behövas även . Idecentraliseringsfrågan vill utskottet framhålla att det delar motionärernasuppfattning att undervisning bör erbjudas specialskoleeleverna så närahemorten som möjligt. Mot detta önskemål står emellertid bl. a. angelägenhetenav att även dessa elever kan erbjudas ett relativt fritt studieval. Som framgårav motionen har en av tillkallad utredningsman utarbetat ettförslag beträffande utbildning i gymnasieskola för gravt hörselskadade ochhörselklass-elever. Skolöverstyrelsenhar i sin anslagsframställning aviserat förslag även om högstadieorganisationenför specialskolan för hörselskadade. 1 det nyssnämnda utredningsförslagetbehandlas även de vuxnas undervisningssituation. Medhänsyn främst till att resultatet av det inom pågåendeutredningsarbetet inom specialskolans område inte bör föregripas anserutskottet att motionen 1974: 477 bör avslås av ." Riksdagenfattade beslut i enlighet med utskottets förslag (rskr 1974: 91). UbU 1975: 4 16 Såvitt gäller yrkandet 2 i den nu aktuella motionenhar utskottet redovisat att skolorna i och för vuxnasynskadade avvecklats. Frågan om vuxenutbildning för hörselskadade behandlasför närvarande av en särskild arbetsgrupp inom . Med detanförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet 2 i motionen 1975: 164. Medanledning av motionen i övrigt bör först redovisas att inom specialskolan försynskadade fanns enligt statistik totalt179 elever. Av dessa tillhörde 127 Tomtebodaskolan och 52 . Av de vidTomtebodaskolan inskrivna eleverna fullgör nära en tredjedel sin skolpliktutanför denna skola. 13 elever får sin undervisning vid två externa klasser iGöteborg. Inte mindre än 32 elever är individuellt integrerade igrundskoleenheter i det kommunala skolväsendet. Möjligheterna att ytterligaredecentralisera denna-del av specialskolan bedöms vara relativt begränsade. Vidspecialskolan för hörselskadade fanns sammanlagt 611elever varav 489 i interna och 122 i externa klasser på hemorten fördeladepå 10 årskurser. Härtill kom vid 18 talskadade och 14 hörselskadadeelever, som ej är fördelade på årskurser. Såsom utskottet framhöll redan förraåret pågår inom en översyn av utbildningen för hörselskadadeelever. Av betydelse i detta sammanhang är vidare att utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK) genom tilläggsdirektiv fåtti uppdrag att utreda möjligheterna att komma fram till ett kommunalt medansvarför de handikappade, som får sin utbildning inom specialskolan, I direktivenframhålls att den ökade integrationen av handikappade barn i det vanligaskolväsendet är ett uttryck för kommunernas vidgade ansvar för samtliga barnsoch ungdomars skolgång. SSK har i betänkandet Huvudmannaskapet förspecialskolan och särskolan (SOU 1975: 6) redovisat tidigare diskussioner omoch ställningstaganden tUl huvudmannaskapet för specialskolan och särskolansamt skäl för och mot framtida primärkommunalt huvudmannaskap för dessaskolformer. Motbakgrund av det anförda har utskottet funnit sig böra föreslå attavslå yrkandet 1 i motionen 1975: 164. Utskottetvill i detta sammanhang påpeka att under anslag tillpedagogiskt utvecklingsarbete beräknats medel för viss försöksverksamhetbeträffande utbildningen av gravt utvecklingsstörda elever med syn- ellerhörselskador. Fr. o. m. /75 är landet i vad avserstöd till synskadade elever indelat i fem regioner. Inom regionerna skall detfinnas tjänster avseende förskolebarn (förskolekonsulent), avseende synsvagaelever (speciallärare/reselärare) och avseende gravt synskadade elever(special- UbU 1975: 4 17 lärare/reselärare).Skolöverstyrelsen anser att denna regionala organisation successivt måstetillföras nya tjänster om de synskadade eleverna skallkunna få en tillfredsställande service. uppger att avförskolekonsulenternas senaste årsberättelse framgick att 281 av de 378registrerade synskadade förskolebarnen i landet besöktes en eller två gångerunder /73 medan de övriga 97 barnen inte fick några besök alls.Enligt bedömning bör varje barn besökas fem till sex gångerper år. föreslår att medel nästa budgetår beräknas för ytterligaretvå tjänster som förskolekonsulent. Totala antalet elever med behov avreselärarservice beräknas uppgå till 1 300. har föreslagitatt medel beräknas för ytterligare fem tjänster som speciallärare/reselärarenästa budgetår. Regeringenhar i så måtto biträtt förslag att medel beräknats förytterligare en tjänst som förskolekonsulent och en tjänst somspeciallärare/reselärare. Imotionen 1975: 532 yrkas att medel anvisas i sådan utsträckning attskolöverstyrelsens nämnda förslag helt kan genomföras. Motionärerna delarskolöverstyrelsens uppfattning att behovet av tjänsterna är uppenbart. Imotionen 1975:1404 yrkas att medel anvisas till båda de av skolöverstyrelsenyrkade tjänsterna som förskolekonsulent. Regeringensförslag om medelsanvisning innebär totalt sett en inte oväsentlig upprustningav specialskolans tjänsteorganisation m. m. Utskottet har inte funnitanledning till erinran mot den prioritering som gjorts i fråga om bl. a.ytterligare tjänster vid specialskolan. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna 1975: 532 och 1975: 1404 och föreslår att anvisar . 1. att bemyndigarregeringen att besluta om ansvarsåtagande för staten vid specialskolansobligatoriska praktiska yrkesorientering, 2. att beträffandedecentralisering av specialskolans elever m. m. avslår motionen 1975:164, 3. att beträffandetjänster som speciallärare/reselärare med bifall till propositionen 1975:1 ochmed avslag på motionen 1975: 532 yrkandet 2 beslutar anvisa medel tillytterligare en tjänst, 4. att beträffandetjänster som förskolekonsulent med bifall till propositionen 1975: 1 samt medavslag på motionen 1975: 532 yrkandet 1 och motionen 1975:1404 i denna delbeslutar anvisa medel till ytterligare en tjänst, 5. att med bifall tillpropositionen 1975: 1 samt med avslag på motionen 1975: 532 yrkandet 3 ochmotionen 1975: UbU 1975: 4 ig 1404såvitt gäller medelsanvisningen under ifrågavarande anslag till Specialskolanm. m.: Utbildningskostnader för /76 anvisar ett förslagsanslagav . m.: Utrustning m. m. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkten D 14 (s. 190192) och hemställer att till Specialskolan m. m.: Utrustningm. m. för /76 anvisar ett reservationsanslag av . m.: Resor för elever jämte ledsagare. Regeringen har under punkten D 15 (s. 192) föreslagit att till Special skolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975: 376 av herrar i (fp) ochJonsson i (fp) vari hemställs att hos regeringen begär nyabestämmelser om ersättning för resor för vissa handikappade m. fl. i enlighetmed vad som anförts i motionen. Enligt kungörelsen (1965: 254) om ersättning förresor för vissa handikappade m. fl. (ändrad : 279) kan elev vidspecialskolan och vissa andra institutioner, som anges i en till kungörelsenfogad förteckning, enligt vissa grunder få ersättning för bl. a. resa till ochfrån institutionen vid intagning och utskrivning, vid början av respektive slutetav termin samt för resa fram och åter för besök i hemorten en gång perkalendermånad under vistelsen vid institutionen. I regleringsbrevet förinnevarande budgetår är intagen en tilläggsbestämmelse enligt vilkenersättning får utgå för hemresa i samband med förlängd veckoslutsledighet somföranleds av bestämmelserna om femdagars skolvecka. I vissa fall kan ersättningför resa i stället utgå till förälder eller annan vårdnadshavare ellernärstående. Imotionen 1975: 376 stryks under vikten av att den handikappade har nära kontaktmed sina anhöriga. Motionäremas yrkande syftar till ersättningsbestämmelser somger den handikappade rätt till ett större antal fria resor än vad som följer avnyssnämnda kungörelse. Utskottethar inhämtat att bestämmelserna om femdagars skolarbets-vecka i storutsträckning följs. Enligt fömtnämnda tilläggsbestämmelser kan då utgåersättning för resa till och från skolan varje veckoslut. För en del elevergäller emellertid att avståndet mellan hem och skola är så stort, att resorvarje vecka blir alltför påfrestande. Graden och arten av vissa elevershandikapp kan också begränsa resemöjligheterna. UbU 1975: 4 19 Då motionärernas önskemål beträffande fria resorför specialskolans elever redan enligt nu tillämpade bestämmelser kantillgodoses behöver den ifrågavarande motionen 1975: 376 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottet föreslår därför att avslår yrkandet idenna. 1. att tdl Specialskolanm. m.: Resor för elever jämte ledsagare för /76 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att avslår motionen1975: 376. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Älemyr (s), i (c),i (s), Nordsirandh (m), (), Elmstedt (c), iBarkarby (s), fröken (), (), i Skärstad(c), (), herrar (), i (c), (vpk) och (). vidpunkten 1 (Bidrag till driften av grundskolor m. 1.beträffande hemspråk som alternativt tillvalsämne på högstadium avherrar Nordsirandh (m) och Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar "Enligt utskottets" och slutar "och 1975: 1422" bortha följande lydelse: uppfattning bör utan hinder av bestämmelserna i skolstadgan en begränsadförsöksverksamhet med hemspråk som alternativt tillvalsämne på högstadietkomma till stånd redan under /76. Ett belopp om . bördärför ställas till förfogande att fördelas mellan kommunersom öriskar pröva undervisning i hemspråk som finska, serbokratiska, grekiskaoch turkiska på högstadium. Utskottet föreslår att medbifall till motionen 1975:1398 och med anledning av motionen 1975: 1422 som sinmening ger regeringeri till känna vad utskottet anfört om hemspråksundervisningpå högstadium samt för ändamålet anvisar . UbU 1975: 4 20 dels att utskottets hemställan under 5 och 16 bortha följande lydelse: 5. att beträffande hemspråk som altemativttillvalsämne på högstadium med bifall till motionen 1975: 1398och med anledning av motionen 1975: 1422 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 16. att med anledning av propositionen1975:1 och motionen 1975: 1422 samt med bifall till motionen 1975: 1398,motionerna såvitt gäller medelsanvisningen under ifrågavarande anslag, tillBidrag till driften av grundskolor m. m. för /76 anvisar ettförslagsanslag av 4 . 2.beträffande särskild läromedelspersonal av herrar Nordsirandh (m) och Nyhage(m) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar "Utskottet uppfattar" och slutar "åtgärd"bort ha följande lydelse: uppfattning bör förslag om en rörlig resurs tillkommun för läromedelsuppgifter m. m. bli föremål för ytterligare övervägande ienlighet med vad som anförts i motionen 1975: 1395. Ett regeringsförslag iärendet bör läggas fram i budgetpropositionen för /77. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. att beträffande särskildläromedelspersonal med anledning av motionen 1975:1395 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 3.beträffande förstärkningsresurser av herrar Nordsirandh (m) och Nyhage (m) somanser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar "Utskottet anförde" och på s. 8 slutar "motionen 1975:823" bort ha följande lydelse: Riksdagenuttalade sig för en friare användning av resurs-timmama. Beslut omförsöksverksamhet av detta slag fattas av regeringen. Enligtuppgift från avser regeringen lägga fram förslagmed anledning av SIA:s betänkande. Förslagen avses träda i kraft /78. För att förenkla nuvarande beslutsordning beträffandeförsöksverksamhet bör regeringen intill dess den aviserade propositionensförslag träder i kraft ge bemyndigande att medge kommun attbedriva försöksverksamhet med en friare användning av skolans s. k. förstärkningsresurser. UbU 1975: 4 21 delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. att beträffandeförstärkrungsresurser med anledning av motionen 1975: 823 som sin mening ger regeringen till kän na vad utskottet anfört angående delegering av beslutande rätten, 4. beträffandeviss försöksverksamhet av herrar Nordsirandh (m) och Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar "Enligt vad" och slutar "motionen 1975: 821" bort haföljande lydelse: Detär inte känt hur SIA:s försöksverksamhet påverkat elevemas trivsel, kunskaper,sociala utveckling m. m. Trots detta drar av försöksverksamheten en radslutsatser om hur arbetsformerna och resursanvändningen i framtidens skola börutformas. De nämnda faktorernas betydelse för elevemas prestationer, trivsel m.m. är obestridd. Enligt utskottets mening bör SLA i här nämnt avseende läggafram en kompletterande redogörelse för sin försöksverksamhet. Därvid bör detockså uppdras åt att inhämta uppgifter om och lämna redovisning för deförsök med andra former av resursanvändning som bedrivits vid en rad skolor.Först med detta underlag är det möjligt att bedöma och ta ställning till storadelar av SIA:s förslag. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. att beträffande kompletteranderedogörelse för viss försöksverksamhet med bifall till motionen 1975: 821 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeskolsystemets mål av fm (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar "Utskottet konstaterar" och slutar "motionen 1975:1369" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till den i motionen 1975: 1369 utvecklade kritiken mot detnuvarande utbildningssystemets målsättning, inriktning och innehåll. Degrundläggande svagheterna består i anpassningen till det kapitalistiskanäringslivets behov och intressen. Härav följer att rådande Utbildningssystem irealiteten motverkar de syften som enligt gällande läroplan skall främjas. Idenna anförda målsättningar om utbildningens roll och uppgifter kan sålundalösryckta ur sitt sammanhang framstå som progressiva och acceptabla.