bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Under alla förhållanden bör beslutsunderiaget vara så fullständigtoch oantastligt att kan fatta sitt beslut med så långt möjligtfullständig och korrekt insikt om innebörden av beslutet. Det må då påpekas utgått från antagandel au några grundförstärk-ningsarbeten inte ärerforderiiga och räknar sålunda inte med några kostnader för detta ändamål. 1själva verket saknas stöd för detta antagande. Man har uppenbariigen förbisett landhöjningensbetydelse för grundvatiennivån, bakteriernas inverkan på träpålarna medpåföljande reducering av hållfastheten och de risker som ökade belastningargenom påbyggnader m. m. på pålsystemet kommer att medföra. Degrundförstärkningsarbeten som i realiteten torde erfordras kan beräknas tillåtskilliga 10-tals miljoner. Den omfattande erfarenheten frånsaneringsarbetena i Gamla sta'n visar att kostnaderna ofta blir väsentligthögre än beräknat. Därtill kommer, om dessa arbeten inte görs nu utan framtvingasinom några decennier, så blir kostnaderna väsentligt större - detta oavsettpenningvärdeförändring - därför att ingreppen senare måste bli större och merakostnadskrävande. Därtill kommer störningar i fråga om möjligheteratl fungera och svårigheterna att i ett sådant läge skaffa provisoriskalokaler. Även beträffande investeringskostnaderna vid något avHelgeandsalternativen synes det enligt mening som om man rörtsig med alltför optimistiska kalkyler. Någrakostnader för 150-170 garageplatser under riksplan har inte redovisats,vartill kommer ovissheten om konsekvenserna av sådana anläggningsarbetenbeträffande belastningsförändringar och grundvattennivå. Vidareär det påfallande att, som ovan nämnts, inte merkostnader för anskaffning aversättningslokaler för kanslihuset medtagits. Slutligenhar däremot Sergellorgsalternativet belastats med en årskostnad på 2 ä 3miljoner för ombyggda lokaler, dock utan att man räknatmed de ökade hyresintäkter, som erhålls vid permanent uthyrning av befintligakontorslokaler m. m. Avdet ovan sagda framgår atl adekvata jämförelser mellan kostnaderna förHelgeands- och Sergeltorgsalternativen inte kan göras på nuvarande utredningsmaterial. Enligtlänsstyrelsens mening bör sålunda ekonomiska och tekniska aspekter vidareutredas innan ett godtagbart beslutsunderiag föreligger. Visserligen bevaras det Gamlariksdagshuset i allt väsentligt oförändrat, men en fullständig nybyggnadföreslås på banktomten, inrymmande bl. a. plenisalen. För -liksom för förvaltningskontorets styrelse - ter sig denna lösning oacceptabeloch strider mot förutsättningarna att riksbyggnaderna så långt möjligt skallbevaras. En 7-våningsbyggnad på tomt skulle allvariigt störastadsbilden och helt förändra miljön. Alt den nuvarande fasaden, somförutsatts, bevaras mot har härvidlag underordnad betydelse och förefallerför övrigt vara en tvivelaktig lösning. Ahernativ2 möter, enligt mening, ytterst allvarliga invändningar såvälmed avseende på exteriör som interiör, vilket gäller både ochriksbanken. I fråga om bankhuset förutsätter lösningen betydande ingrepp ochpåbyggnaden på bankhuset förändrar på ett väsentligt sätt stadsbilden.Lösningen förutsätter dessutom gångbroar på en genombruten mur överStallkanalen, vilket likaledes på ett synneriigen allvariigt sätt förändrarstadsbilden och direkt strider mot grundidén i fråga om detta centralastadsparti. byggnader kan inte förenas med Gamla Stans.Helgeandsholmen med sin bebyggelse skall vara en egen enhet. Utblickarna överStrömmen får ej avskärmas. Utöverdessa stadsbildsmässiga och arkitektoniska synpunkter tillkommer, enligtlänsstyrelsens mening, ett mycket väsentligt argument. Ett, enligt mångasmening, vägande skäl för en återflyttning till med bevarande avdet som pariamentsbyggnad är representativiteten, denstora öppna platsen framför byggnaden och den förnämliga entrén tillpariamentei. Genom att plenisalen, där är samlad, föriäggs tillriksbanksbyggnaden, kommer entrén alt ske från en "bakgata" ochvärdet med det representativa och monumentala läget förloras. Det traditionellariksdagshuset blir en lokalfråga för partikanslier, förvaltningskontor,tryckeri och utskottslokaler.- Alternativ2 ter sig, enligt mening, som en lösning där huvudsyftet gårföriorat. För medborgarna måste det te sig mycket säreget att avsesflytta tillbaka lill och bevaras men riksdagenhälla till i en byggnad på baksidan. Alternativ3 synes ur olika synpunkter avgjort mer tilltalande än det avförvaltningsstyrelsen förordade alternativ 2. Exteriörerna på både riksdagshusoch riksbankshus bevaras och plenisalen där rikstinget avhålls, vilket ärsjälva ryggraden i det parlamentariska livet och där besluten fattas, lokaliserastill . Det symboliska värdet vid en återflyttning kommer vidalternativ 3 lill sin rätt. Förvaliningsstyrelsen har dock ur olika praktiskaarbetsmässiga aspekter icke godtagit denna lösning. Fortsatta utredningar börkunna klariägga om detta alternativ kan göras acceptabelt ur riksdagenssynpunkter. KU 1975:13 B 12 Som tidigare framhållits synes det inte möjligt attpå nuvarande stadium ge en rättvisande jämförelse ur ekonomiska aspekter mellande olika alternativen. Alltför stora brister vidlåder materialet och enfortsatt utredning i dessa avseenden är därför påkallat före riksdagensställningstagande. Vadbeträffar de tre alternativen på synes alternativ 1 och 2 ickevara godtagbara ur stadsbilds-, miljö- och bevarandesynpunkter ochvidareutveckling av dessa förslag synes, enligt mening, fögameningsfullt. Alternativ3 synes vara det alternativ som kan bearbetas och eventuellt ge en acceptabellösning från de synpunkter som förvaltningsstyrelsen själv anlägger påförslaget. Länsstyrelsenhar på ett tidigare stadium förordat ett kvarblivande vid torg.Förutsättningarna, sedan de då aktuella tävlingsförslagen framlades, har ivissa avseenden förändrats sedan bearbetning skett. 1 den aktuella situationenfinner i och För sig Sergelstorgsalternativet tilltalande medhänsyn till det centrala läget, de goda kommunikationerna och närheten till detmoderna, pulserande livet. Då ett rättvisande jämförelsematerial avseende allatekniska och ekonomiska aspekter saknas, synes det fögameningsfullt att göra jämförelser mellan alternativen i dessa hänseenden. Länsstyrelsensgranskning har begränsats till vissa ekonomiska och tekniska aspekter samttill de vitala frågorna om stadsbild, miljö och bevarandesynpunkter. Ur dessaaspekter kan självfallet ha deciderade meningar. I fråga omavvägningen mellan å ena sidan krav på viss isolering, monumentalitet,representativitet, å andra sidan redan tillgängliga, tidsenliga lokaler i ettcentralt läge, så måste en sådan bedömning ankomma på själv atlavgöra. Besluti detta ärende har fattats av styrelsen. I styrelsens sammanträde deltoglandshövdningen Hj. Swarting, Å. Wictorsson, G. Hjerne, I. Hörién och K. samttjänstgörande suppleanterna G. Elgfelt och Å. . reserverade sig mot beslut i enlighet med underbilaga. slutliga handläggningen av ärendet deltog även länsrådet L. ,länsarkitekten . och bitr. länsarkitekten , föredragande. KU 1975:13 B 13 Reservationav med anledning av yttrande över '''' Återinflyttning till det påHelgeandsholmen, jämte erforderiigt ianspråktagande av och kanslihuset,utgör enligt min uppfattning den bästa lösningen av lokalfrågor pålängre sikt. Riksdag bör arbeta i en pariamentsbyggnad som i sigförenar goda arbetsmöjligheter, värdighet och tidsbeständigt arkitektonisktskönhetsvärde. - vars yttrande torde väga tungt i sammanhanget -borde klart ha avvisat Sergelstorgsalternativet och varje annan lösning som ejbygger på återinflyttning till på . KU 1975:13 B 14 Riksdagenslokalfrågor på m. m. (Förvahningsstyrelsens framställning 1974:20) Genom remiss har konstitutionsutskottethemställt om yttrande överrubricerade. Utskottet har vidare översänt fem motioner väckta iärendet. Ämbetethar tidigare uttalat sig rörande betänkande "Riksdagenshus, från två- till enkammarsystem, teknisk-ekonomisk utredning" samtöver resultatet av den nordiska arkitekttävligen om riksdagshus i av ämbetets ifrågavarande skrivelser bifogas {underbilaga I och 2), avvilka bl. a. framgår att ämbetet avvisat riksbyggnadernas ersättande med storanybyggnader och talat för en skonsam ombyggnad samt förordat envidareutveckling av det inköpta tävlingsförslaget "", dvs. detförslag som ligger till grund för det nu såsom alternativ 3 betecknade. Iett läge då frågan om en total omgestaltning av bebyggelsemed hänsyn till stadsbild skjutits och fattatprincipbeslut om bevarande finner ämbetet i konsekvens med sinatidigare ställningstaganden anledning att kraftigt ge sitt stöd åt tanken påriksdagsarbetets återupptagande i rikshusen och angränsande lokaler. Genom ettutnyttjande av byggnaderna för det ursprungliga ändamålet säkerställesbyggnadernas vård bäst och beslutet om bevarande blir allra mest meningsfulltpå detta sätt. Förutsättningenför ett sådant ställningstagande från ämbetets sida är dock altåterflyttningens problem kan lösas utan betydande nybyggnader som förändrarstadsbilden eller ombyggnader av riksbyggnaderna av sådan omfattning att denhistoriska kontinuiteten går föriorad. Dessa förutsättningar uppfylles enligtämbetets mening i princip av båda de förslag till lösningar som presenterassom alternativ 2 och alternativ 3. Det innebär dock inte att något av dessaalternativ är invändningsfritt. Ämbetet,som i det följande redovisar sin kritiska syn på vissa lösningar, förutsätteratt förslagen modifieras om ett av dessa alternativ väljes och att ämbetetsmening kommer att inhämtas även i detaljfrågor under projekteringsskedet. 1alternativ 1 finner ämbetet framför allt den föreslagna nybyggnaden på gamlariksbankstomten - visserligen i sig själv intressant utformad -synneriigentveksam i den totala miljön. Ialternativ 2 synes påbyggnaden på riksbankshuset kunna accepteras, menalternativet förutsätter även en förbindelsegång till kanslihuset i tre KU 1975:13 B 15 arkadvåningaröver Stallkanalen, vilken skulle komma att faen avskärmande verkan ivattenperspektivet, varför denna måste omstuderas. Ialternativ 3 föreslås båda byggnadernas fasader helt bevarade och riksdagshusetstakprydnader återställda, varjämte portalen mot riksplan får förblihuvudingång. Alternativet ärexteriört sett det från kulturhistorisk synpunktmest konsekventa. Interiörmässigtkan från kulturhistorisk synpunkt följande sägas rörande alternativen. Alt.1 bevarar över huvud taget intakt, medan gamla riksbankensinteriörer helt försvinner, vilket vore ytterst beklagligt med tanke på att däringår delar av hög konstnärlig och utförandemässig halt. Alt.2 bevarar likaså praktiskt laget intakt, medan bankhallen iriksbankshuset starkt förändras genom atl taket sänkes. Alt.3 bevarar flertalet viktiga huvudrum i båda byggnaderna utom första kammarensplenisal, men innebär omfattande förändringar i övre våningar.Alternativet skulle vinna på om stora trappan i kompletteradesmed hissar, så att rulltrappssystemet kunde slopas. Fördelaroch nackdelar med de båda alternativen både med avseende på verkningar i frågaom exteriör och interiör måste givetvis sammanvägas. Ämbetet avstår därför frånatt direkt förorda någotdera alternativet i för-hålla"nde till det andra.Enligt undertecknad mening är dock alternativ 3 frånkulturminnesvårdens intressen sett att föredraga. Deöversända motionerna föranleder från ämbetets sida endast följande kommentarer. Motion1974:1879 tar upp frågan om riksbyggnadernas bevarande helt oförändrade sommonument från den oscariska tiden och dessutom som den byggnaddär den demokratiska kampen fördes i . Ett arkitekturhistoriskt ochhistoriskt betraktelsesätt av detta slag är självklart integrerat i ämbetetsavväganden beträffande riksbyggnadernas behandling. Motion1974:1881 påtalar de i förhållande till programmet för arkitekttävlingenändrade förutsättningarna genom kanslihusets helt eller delvis ianspråktagandeför behov. I sammanhanget vill ämbetet påpeka möjligheterna atlanvända gamla på för ochdärigenom - visseriigen kanske i marginell mån - lätta lokaltrycket iriksbyggnaderna, men erhålla en i det närmaste adekvat funktion fördenna likaledes kulturhistoriskt intressanta byggnad. Iremissens besvarande har förutom undertecknad riksantikvarie, beslutande, ochbyråchef föredragande, deltagit förste antikvarie R. Ärendethar handlagts av föredraganden. KU 1975:13 B 16 Underbilaga1 27.3.1968 Styrelsen för Angåendebyggnadsstyrelsens betänkande "hus, från två- till enkammarsystem,teknisk-ekonomisk utredning" har av byggnadsstyrelsenunder hand anmodats avge yttrande till Eder över rubricerade betänkande senastdenna dag för alt ämbetets synpunkter skall kunna beaktas vid Eder skrivelselill . först fött del av betänkandet i form av korrektur och så sentsom i går presenterats för det fullständiga utredningsmaterialet, har liden ejtillåtit ämbetet att göra en värdering av det nuvarande i desshelhetsmiljö. Meddenna reservation finner sig ämbetet kunna ansluta sig till utredningensallmänna värderingar både vad gäller det nuvarande riksdagshusetskulturhistoriska värde och dettas beroende av att den ursprungliga arkitektureni väsentliga avseenden bevaras (bl. a. sid. 39) och vad gäller destadsbildsmässiga förutsättningarna, önskemålen och bedömningarna (bl. a. sid.28, 31-32, 38-39, 45-46, 54, 57 ff.). Underhänvisning till dessa värderingar anser sig ämbetet böra avvisa ahernativ 2,som utgår från att nuvarande riksdagshus och riksbank ersattes med nybyggnadför riksdagshus, utan att något av underalternativen a, b eller c motsvararalla de uppställda önskemålen beträffande stadsbilden (sid. 45-46). Föralternativ 1 - ombyggnad av nuvarande riksdagshus - utvidgat med att ävenriksbankshuset bevaras och under förutsättning av relativt skonsamma ingrepp ibåda byggnaderna, dvs. närmast alternativ 1 b, talar enligt ämbetets mening -förutom byggnademas kulturhistoriska egenvärden -den långa tradition, somriksdagen haft på platsen, vilket argument även anförts av Eder i skrivelse den6 till bankoutskott. Jämfört med alternativ 3 -nybyggnad på Nedre - kan också de kulturhistoriska egenvärdena hosstor del av bebyggelsen österom bevaras (sid. 26). Alternativ3 - nybyggnad på Nedre - synes innebära en troligen enaståendemöjlighet att dels utforma torgs fond representativt, delsgestalta med utgångspunkt från den naturliga topografien ochmed en bebyggelse mindre utrymmeskrävande än den nya . Frågornaom och torgs fonds utformning bör emellertid ejbetraktas såsom separata och kräver därför ytteriigare belysning, lämpligengenom en arkitekttävling, som i första hand bör omfatta KU 1975:13 B 17 nybyggnadav riksdagshus på och en bebyggelse på enligtnyssnämnda principer, exempelvis för vars lokalbehov endast ärungefär hälften av (sid. 48). Vid sidan härav bör möjligheterna attbevara de nuvarande riksbyggnaderna ytterligare studeras. Först därefter börenligt ämbetets uppfattning beslut fattas om föriäggning. Ämbetetvill framställa önskemål om att bli representerat i en tävlingsjury och förklararsig berett medverka med rådgivning vid ett fortsatt studium avseende ettalternativ med de nuvarande riksbyggnadernas bevarande. Ämbetetönskar slutligen framföra såsom sin åsikt att kostnadsskillnaderna mellan deolika alternativen ej bör få tillmätas avgörande betydelse i denna riksfråga. Vidavgivandet av delta yttrande har undertecknad riksantikvarie varit beslutande,chefen för ämbetets byggnadsminnesavdelning avdelningsdirektören dellagande och undertecknad byråchef föredragande. B 2 1975. KU 1975:13 B 18 Riksdagenslokalfråga (Edert dnr 296-A 27/12) I skrivelse har Ni anhållit omriksantikvarieämbetets yttrande över resultatet av den nordiskaarkitekttävlingen om riksdagshus i och prisnämndens bedömning enligtskrivelsen bifogad redovisning. Iskrivelsen anges bl. a. vissa huvudfrågor, som har att ta ställningtill. Av dessa synes ämbetet böra ingå på frågorna vilket är atl föredra - ennybyggnad på eller en ombyggnad av det gamla , omriksdagen väljer atl flytta tillbaka till , och hur skallHelgeandsholmen med sin nuvarande bebyggelse behandlas och utnyttjas, omriksdagen väljer att ligga kvar vid ? Ämbetetönskar först erinra om sitt här i kopia bilagda yttrande den 27.3.1968 tillEder angående betänkande "hus, från två-till enkammarsystem, teknisk-ekonomisk utredning". Tävlingsresultatet harstyrkt ämbetet i de uppfattningar, som där framfördes. Ämbetet beklagar atttävlingsområdet icke utsträcktes lill kvarteren i fonden av anser sig böra ställa frågan om skälen för att icke lokaliserariksdagshuset hit längre föreligger. mening visar nämligen tävlingsresultaiei att byggnadsvolymerna meddet givna lokalprogrammet blir stadsbildsmässigi oacceptabla vid enfunktionsduglig hel eller delvis nybyggnad på . Programmetomöjliggör även en ombyggnad, som bevarar de kulturhistoriskt värdefullasteinteriörpartierna, ulan att funktionsdugligheten eftersattes. Frånde synpunkter ämbetet har all företräda, är det endast ett av de ilävlingsbladen publicerade förslagen, som borde komma i fråga, om riksdagenväljer all flyiia tillbaka till - nämligen det med inköpbelönade förslaget 011 "1". Detta förslag bevarar både Riksdagshuselsoch fasader i stort sett oförändrade, liksom de kulturhistorisktsett viktigaste interiörerna - utom första kammarens lokal. haremellertid ansett förslaget "uppenbart jiressal" och trots att det avnämnden säges representera ett betydelsefullt alternativ för lösandet avriksdagens lokalfråga, ansåg nämnden alt det icke skulle beredas möjlighet tillbearbetning i tävlingens andra steg. Ämbetet finneratl förslaget icke böravskrivas såsom alternativ lösning. Vid en vidareutveckling av detta förslagbör närmare övervägas, om icke vissa för verksamhet periferalokalbehov kan lösas utanför . Övervägas bör också, om ickestörre delen av kan föriäggas till gamla på ,varvid denna byggnad skulle få en relativt adekvat ny användning. Isammanhanget vill ämbetet slutligen framhålla, att vid KU 1975:13 B 19 enekonomisk bedömning av ombyggnadsalternativet, detta enligt ämbetetsuppfattning icke bör belastas med kostnaderna för den grundförslärkning, som ärnödvändig för riksbyggnadernas bevarande, därest beslut lages, som innebär attbyggnaderna under alla förhållanden skall bevaras. Idet fall det bl. a. av förre professorn i skrivelse till SverigesRiksdag innevarande år - varav ämbetet erhållit kopia - återväckiaförslaget om eu nytt riksdagshus föriäggning i fonden av torgskulle vinna gehör eller väljer au ligga kvar vid , kunde givetvis från stadsbildssynpunkt ett i och för sig lockandeperspektiv vara, att riksbyggnaderna på ersattes med lågabyggnader längs den nuvarande förbindande med GamlaStan - samt alt holmens nivå sänktes, så att frilades. Detta ställerdock utomordentligt höga gestaltningskrav, såväl vad gäller ett nyttriksdagshus som utformningen av . Medhänsyn till riksbyggnadernas stora kulturhistoriska egenvärden, varom närmareredogöres i bifogade inom ämbetet upprättade PM (underbilaga J), måste ämbetetdock i första hand hävda att de bör bevaras och ges en användning, som kräverså små ingrepp som möjligt. Riksantikvarien är för sin del beredd att hosKungl. Maj:t hemställa, att byggnaderna jämte och Norrbroupptages i förteckningen över byggnadsminnesmärken. Vadgäller byggnadernas användning för annat ändamål än , vill ämbetetförst parentetiskt erinra om au miljövårdskonferens genom singenerelsekreterare i skrivelse till statsministerföreslagit, att för framtiden skulle bevaras såsom centrum förmiljövårdsaktiviteter, såväl inhemska som internationella. Vidare att relativtomfattande installationstekniska förbättringsåtgärder genomfördes lill nämndakonferens. Omplenisalarna med vissa angränsande lokaler får utgöra ett reservat förkongresser och större konferenser av skilda slag - ändamålsenligheten härför ärredan prövad genom nämnda miljövårdskonferens lyckliga genomförande - börenligt ämbetets mening i första hand övervägas vilka departementsanknutnaverksamheter med nu förhyrda lokaler, som lämpligen kan inrymmas i övriga delarav riksbyggnaderna. Enligt vad ämbetet under hand erfarit kommer emellertidbyggnadsstyrelsen i sitt yttrande lill Eder att närmare ingå påanvändningsfrågorna. Isamband med att riksbyggnaderna iståndsättes - för eller för andraändamål, som icke medför större ingrepp - bör också markplaneringen påHelgeandsholmen ses över. Främst gäller detta riksplans nivåförhållande lillStallkanalen och därmed Kungl. samt markbehandling och vegetation. Avslutningsvisvill ämbetet betona den prejudicerande verkan för byggnadsminnesvården, somriksdagens positiva ställningstagande i fråga om riksbyggnadernas bevarande kanfå. KU 1975:13 B 20 I remissens besvarande har förutom undertecknadriksantikvarie, beslutande, och byråchef, föredragande, deltagit överantikvarienMargareta Biörnstad och t. f. chefen för ämbetets byggnadsminnesavdelning ÅkeNis-beth. KU 1975:13 B 21 1888 beslöt atl till Helgeandsholmenföriägga de s. k. riksbyggnaderna: ett hus för och ett förriksbanken. hade då sedan århundraden karaktären av en tättbebyggd stadsdel, med den s. k. i centrum och den byggdaNorrbro med Norrbrobasarerna som gräns i öster. Holmen hade skapatsgenom utfyllnad och bestod ursprungligen av tre mindre . På en av dessalåg ett helgeandshus, som givit namnet åt holmen. Under1600-talet uppstod en rik bebyggelse i såväl statlig som enskild regi. Till denförra kategorin hörde , byggt efter ritning av d. y.,sedan ett tidigare hovstall på platsen nedbrunnit. Genomförandetav riksdagsbeslut, som hade konfirmerats med ytteriigare beslut 1891och 1894, kunde inledas 1893, då det nya hovslallet var färdigt. påbörjades rivningarna på holmen. Redan1886 hade lagt fram ett förslag till gemensam byggnad förriksdagen och och riksdagsbeslut ordnades enarkitekttävlan, där emellertid inget av de båda prisbelönta förslagen, det enaav arkitekten , det andra av en anonym deltagare, ansågs lämpatför utförande. Sedan nya förslag framlagts bl. a. av och ,erhöll arkitekten slutligen uppdraget, och hans ritningar antogsdefinitivt . Förslaget väckte stark kritik och gav upphov tillmotförslag, men genomfördes likväl i huvudsak oförändrat. Det nya riksdagshusettogs i bruk vid riksdag och året därpå stod riksbankshuset färdigt. Denya riksbyggnaderna innebaren mycket stark exploatering av holmens västra del,medan den östra delen gestaltades som en monumental öppen t"örplais mellanNorrbro och huvudfasad. Av tävlingen och bedömningarna i sambandmed denna framgår atl man strävade efter att ge en storiek ochmagnificens som tävlade med Kungliga sloitei. Byggnaden skulle ge eu klart uttryckför den andra statsmaktens allt mera dominerande roll. Redan tidigt väckteriksdagshusets utformning och de följder den skulle få i stadsbilden debatt ochkritik, vilket ledde till viss modifiering av det ursprungliga förslaget; bl.a. försvann en tänkt kupol över byggnadens mittparti. - Den kritiskainställningen till riksbyggnadernas utformning och placering har påverkat ävensenare tiders bedömning och behandling av byggnaderna. 1 syfte all förenklaarkitekturen och reducera dominans avlägsnades i samband med enombyggnad och modernisering 1939-42 de takprydnader i form av obelisker, urnor KU 1975:13 B 22 m.m., som var placerade vid taklistens balustrad. Attkritiken mot riksbyggnaderna i fiera avseenden var berättigad tordevara ovedersägligt. Lika ovedersägligt är emellertid, att byggnadskomplexetmåste tillmätas stort kulturhistoriskt och arkitektoniskt intresse och attbyggnaderna utgör ett väsentligt inslag i en stadsmiljö, som präglas inte baraav närheten till Kungl. slotiei ulan också i hög grad av en arkitekturmiljö,som till stora delar fått sin gestaltning närmast före ochefter med operabyggnaden, byggnaderna i fonden av . , Centralpalatset, Palmeska och Bolinderska husen samtNationalmuseum som framträdande komponenter.