bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — Slutligen behandlar utskottet härtvå frågor om antagning för vissa ut bildningar på vårdområdet som aktualiseras i motionerna 1975: 1868. och 1975: 1870. . . . . Utskottet uttalade beträffande-vidareutbildning avsjuksköterskor bl. a. att det är angeläget att man genom ökad samverkan . bl.a. i vad avser intagningen mellan utbildningshuvudmänrien uppnår att debefintliga elevplatserna utnyttjas till.fullo. beslöt att ge dennautskottets uppfattning till känna för Kungl. Maj:t (UbU 1973: 5, rskr 1973:72); Av propositionen framgår ätt det skall tillkallas en särskild arbetsgruppför frågor om central intagning m. m. Enligt utskottets uppfattning, bör de:aktuaUseradé intagningsfrågornä ibeträf-fande vidareutbildning avsjuksköterskor och utbildning av arbetsterapeuter övervägas av den nämnda arbetsgruppen.Med'hänvisning, till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1975: 1868 och1975: 1870.- Propositionen (s. 410411, 413-18, 451458 och468-469). riksdagsbeslut om gymnasieskolans kompetensvärde innebär attvar och en skall ha allmän behörighet för högre studier som dels genomgåttminst tvåårig linje i gymnasieskolan med fullständiga studiekurser, dels harkunskaper i svenska och engelska motsvarande minst två årskurser pågymnasieskolans sociala linje. I sitt yttrande över KK:s betänkande har SÖpåpekat att formuleringen av förkunskapskravet i engelska enligt 1972 årsbeslut är något missvisande. Om ämnet engelska läses obligatoriskt ellerfrivilligt under två årskurser på tvåårig hnje i gymnasieskolan, föreliggerdet nämligen ingen skillnad mellan olika linjer i fråga om den uppnåddakunskapsnivån. Med hänsyn härtill ifrågasätter SÖ om inte kravet påförkunskaper i engelska för allmän behörighet i stället borde uttryckas somkrav på slutförd lärokurs om minst två årskurser på linje i gymnasieskolan.Departementschefen delar SÖ:s bedömning att förkunskapskravet i engelskauttrycks mera adekvat på detta sätt. Ipropositionen läggs fram förslag om alternativa vägar att nå allmän behörighet.Departementschefen förordar sålunda att alla minst tvååriga specialkurser sombygger på grundskolekompetens eller motsvarande skall ge allmän behörighetunder förutsättning att utbildningen är avslutad och att ämnena svenska ochengelska ingått eller kompletterats i en omfattning som motsvarar den somkrävs för att uppnå behörighet genom studier på linje. Vidare föreslås attäven vissa sådana specialkurser med kortare utbildningstid än , sombygger på obligatorisk förutbildning eller praktik, bör kunna ge allmänbehörighet på samma villkor beträffande kunskaper i svenska och engelska. Minsttvåårig utbildning, som bygger på och som ligger utanförgymnasieskolan utan-att vara en eftergymnasial utbildning,- t.ex. olika vårdutbildningar ellerlärarutbildningar, anses böra ge: allmän behörighet på samma villkor somgymnasieskolan under förutsättning att ämnena engelska och svenska ingåtteller kompletterats i en omfattning som motsvarar- den som krävs för att uppnåbehörighet genom studier på linje. Det bör enligt propositionen uppdras åt SÖatt i samarbete med övriga berörda myndigheter möjligt till ledning förtänkbara sökande utarbeta förteckningar över utbildningar av här berört slagsom direkt bör ge allmän behörighet. Övriga utbildningar som åberopas sombehörighetsgrund får bedömas av antagningsmyndigheten från fall till fälloch-i: jämförelse med direkt behörighets-givande utbildningar. Vidareförordas att man skall kunna uppnå: allmän behörighet, för högskoleutbildningockså genom en ålder och yrkesverksamhet . Medyrkesverksamhet bör likställas bl. a. vårdarbete i Det anses att någon formell redovisning av förkunskaper i svenska intebehövs för den berörda gruppen. Krav på förkunskaper i engelska, motsvarandeminst två årskurser i gymnasieskolan, bör i princip gälla även för dem som fårallmän behörighet på grutidval av ålder och yrkesverksamhet. Det bör dock kunnamodifieras beroende på den aktuella utbildningens art. Detta bör särskilt gällabeträffande enstaka kurser. Enligtpropositionen skall sökande med utländsk förutbildning kunna få allmän behörighetunder förutsättning att vederbörande med godkänt resultat slutfört en minstelvaårig skolutbildning som normalt avslutas tidigast ellereljest är behörig till högskolestudier i sitt hemland. Härutöver skall påsamma sätt som för övriga behörighetsgrupper krävas kunskaper i engelska, iprincip motsvarande minst fordringarna på den sociala linjens lärokurs i ämnet.Kravet på kunskaper i svenska bör motsvara vad som krävs i den i nuvarandekurser för utländska studerande vid universiteten ingående kursen Svenska 3.Från detta krav skall undantag kunna medges för vissa studerande med svenska,danska, norska eller isländska som modersmål, nämligen för dem som har betyg isista årskursen av sin skolutbildning i det språk på vilket undervisningenmeddelats eller har kunskaper i svenska motsvarande minst två årskurser påsocial linje i gymnasieskolan. Särskilt beträffande påbyggnadskurser ansesdispenser från de allmänna behörighetskraven för utländska studerande bliaktuella i enskilda fall. I propositionen behandlas även de utländska studerandenasmöjligheter att fr. o. m. /76 inhämta kimskaper i bl. a. svenskamotsvarande vad som krävs för allmän behörighet. Enligtdepartementschefen är det inte möjligt att utan ytterligare översyns- ochutredningsarbete och utan vissa övergångsanordningar göra de allmännabehörighetsreglerna för högre studier tillämpliga för samtliga de utbildningarsom av U 68 förts till högskolan. Främst avses här de konstnärligautbildningarna, lärarutbildningar i bl.a. ämnena slöjd och teckning samtförsöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning. Det bör enligtpropositionen ankomma på regeringen att besluta om för vilka utbildningar deallmänna behörighetskraven skall gälla samt om erforderliga undantag ochövergångsanordningar för olika berörda utbildningar. Desärskilda förkunskapskrav som gäller för olika utbildningar bygger på dengi-und som de ntivarande allmänna behörighetsreglerna ger. Vid ett införande avnya regler för allmän behörighet är det därför nödvändigt att se över även desärskilda förkunskapskraven. KK:s förslag i detta avseende är i första handatt se som riktade till berörda centrala och lokala myndigheter. Förstatsmaktema bör det enligt propositionen endast bli fråga om att ta ställningtill vissa allmänna riktlinjer. För behörighet till viss utbildning i högskolanskall krävas ett betygsmedelvärde av lägst 3,0 i de ämnen som är uppställdasom särskilda förkunskapskrav för utbildningen i fråga. Vissaallmänna riktlinjer för utformning av de särskilda förkunskapskraven skallanges av regeringen. Departementschefen avser också att föreslå regeringen attmeddela sådana riktlinjer i huvudsaklig överensstämmelse med KK:s förslag. KK:sförslag till särskilda förkunskapskrav för vissa utbildningar är enligtpropositionen till stor del fråga om angelägenheter för den myndighet som haratt utfärda tillämpningsföreskrifter till regeringens bestämmelser, innehållandeallmänna riktlinjer. Beträffandekravet på särskilda förkunskaper i svenska inom skilda utbildningslinjer ihögskolan anförs i propositionen att flertalet linjer i högskolan bör kunnabygga på det allmänna behörighetsvillkoret. Krav på kunskaper motsvarande treårskurser svenska i gymnasieskolan bör enligt departementschefen uppställas förstudier av vissa ämnen inom nuvarande humanistisk fakultet samt för bl.a.utbildningarna vid nuvarande juridisk och teologisk fakultet. Beträffandeförkunskaper i engelska föreslås att några krav utöver det allmännabehörighetsvillkoret inte skall ställas för tillträde till flertaletutbildningslinjer i högskolan. De som i gymnasieskolan läst allmän kurs iengelska och därvid inte erhålht betyg över 3, liksom de som läst särskild kursoch inte erhåUit betyg över 2, anses böra rädas att ytterligare förkovra sig iengelsk läsning, innan de söker till högre utbildning. De sombehörighetskompletterar i engelska bör få rådet att inrikta sig på lägstbetyget 3 i särskild kurs. Det anses vidare angeläget att ge dessa sökandemöjlighet att pröva sin läsförmåga i ett särskilt prov. Det bör enligtpropositionen uppdras åt SÖ att, i samarbete med UKÄ, undersöka möjligheternaatt utforma ett läsförståelseprov i engelska samt att lägga fram förslag om ivilka former ett sådant prov skall kunna erbjudas dem som önskar genomgå det,oavsett behörighetsgrund. Enligtpropositionen bör, med ändring av KK:s förslag, två årskurser samhällskunskappå tre- eller fyraårig Hnje eller på tvåårig social eller ekonomisk linje getillräckliga förkunskaper för studier inom flertalet samhällsvetenskapHgaämnesområden samt för juridiska studier och studier vid nuvarandesocialhögskola. Beträffandeförkunskapskraven till de utbildningslinjer som harantagningsbegränsning har utredningsuppdraget närmast avsett en teknisköversättning av de nuvarande bestämmelserna. De förslag till särskildaförkunskapskrav som KK här lagt fram anses böra kunna utgöra tämligen bestämdaramar för myndigheternas handlande. Beträffande förkunskaper i biologi förtillträde till vissa utbildningslinjer, motsvarande utbildningen inomnuvarande medicinsk, odontolo- giskoch farmaceutisk fakultet, vid jordbrukets högskolor samt i vissa studiekurserinom nuvarande matematisk-naturvetenskaplig fakultet, uttalas, med ändring avKK:s förslag, att ämnet naturkunskap på social linje inte ger en tillräckligtomfattande förutbildning i de moment av biologiämnet som är väsentliga förstudierna på här aktuella utbildningslinjer i högskolan. Sökandemed folkhögskolebehörighet och sökande från vissa med gymnasieskolan jämförbarautbildningsvägar. bör, även när det gäller särskilda förkunskapskrav, kunna fåtillgodoräkna sig de kunskaper de har. Sådana kunskaper och färdigheter- somförvärvats genom icke skolmässig utbildning och genom yrkesverksamhet skallkunna godtas som förkunskaper efter bedömning i varje särskilt fall. Närdet gäller utbildning i s.k. enstaka kurser anses i propositionen att personersom uppnått allmän behörighet på grundval av ålder och yrkesverksamhet harförvärvat en sådan mognad att det är rimligt att utgå från att de själva, pågrundval av den information de får från läroanstalterna, kan göra bedömningarav sina förutsättningar i förkunskapshänseende. Vissaåtgärder bör vidtas inom den gymnasiala vuxenutbildningen för att ökamöjligheterna att komplettera, en utbildning i gymnasieskolan för att uppnå allmänoch särskild behörighet. Enligtpropositionen har U 68 föreslagit att andelen studerande inom treårignaturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig och humanistisk linje samt tvåårigsocial linje bör successivt minskas från till av destuderande som antas till utbildning av längd inomgymnasieskolan. En utveckling av gymnasieskolan i den riktning som U 68föreslagit anses i propositionen rimlig. Åtgärder bör dock inte vidtas som kanförsvaga rekryteringen till treårig naturvetenskaplig linje. Minskningen böravse treårig samhällsvetenskaplig och humanistisk linje samt tvåårig sociallinje.. Ensärskild arbetsgrupp har tillsatts inom med uppgiftatt överväga vilka åtgärder som behöver vidtas när det gäller utbildning m. m.för ungdomar som går ut i arbetslivet med enbartgrundskoleutbildning. Som framgått av det föregående kommerden nya högskolan att omfatta betydligt fler utbildningsvägar och kurser ännuvarande universitet och högskolor. Som grundläggande högskoleutbildningskall räknas utbildning som bygger på gymnasieskolan men också utbildning somfrån den studerandes eller arbetsmarknadens synpunkt är alternativ till sådanutbildning, även om den formellt bygger enbart på . Riksdagenfattade beslut angående gymnasieskolans kompetensvärde (prop.1972:84,. UbU 1972:31, rskr 1972:240). beslutfastställdes i princip den allmänna behörigheten för tillträde till denframtida högskolan. Allmän behörighet för studier inom den framtida högskolanskulle enligt principbeslut var och en ha som dels genomgått minsttvåårig hnje i gymnasieskolan med fullständiga studiekurser, dels har kunskaperi svenska och engelska motsvarande minst två årskurser på gymnasieskolanssociala linje. Ipropositionen läggs fram förslag till kompletterande beslut beträffande allmänbehörighet för studier inom den nya högskolan. Beträffande förkunskaperna iengelska föreslås dels att kravet på kunskaper skall uttryckas som krav påslutförd lärokurs om minst två årskurser på linje i gymnasieskolan, dels attkravet skall kombineras med en rekommendation om ytterligare förkovran i ämneti de fall de sökande inte erhållit visst betyg i allmän kurs (lägst betyget 4)eller visst betyg i särskild kurs (lägst betyget 3). Det anmäls ipropositionen att regeringen avser uppdra åt SÖ att, i samarbete med UKÄ,undersöka möjligheterna att utforma ett läsförståelseprov i engelska samt attlägga fram förslag om i vilka former ett sådant prov skall kunna erbjudas demsom önskar genomgå det, oavsett behörighetsgrund. Vidare föreslås att viss ipropositionen angiven utbildning, som anses jämförbar med gymnasieskolanslinjer, skall ge allmän behörighet på samma villkor som dessa linjer. Förslagläggs också fram i vad gäller allmän behörighet för sökande med utländskförutbildning. Slutligen föreslås som ett led i öppnandet av högskolan förnya grupper att även den som fyllt och varit verksam i arbetslivet iminst skall ha allmän behörighet för studier inom den vidgadehögskolan. Det anses att någon formell redovisning av förkunskaper i svenskainte behövs för den berörda gruppen. Kravet på förkunskaper i engelska skalldock i princip gälla även den som får allmän behörighet på detta sätt. Imotionen 1975: 1869 framhålls att även den som föreslås få allmän behörighetgenom ålder och yrkesverksamhet har behov av kunskaper i svenska och engelskamotsvarande två årskurser på social linje, för att vid utbildningslinje kunnagenomföra sina studier med tillfredsställande resultat. Utskottetanser i likhet med departementschefen att behörighetskravet i engelska förifrågavarande sökandegrupp bör kunna modifieras i första hand beträffandeenstaka kurser. Vad som i propositionen anförs beträffande formell redovisningav kunskaper i svenska för dessa sökande när det gäller tillträde till denvidgade högskolan föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Detallmänna behörighetsvillkoret för högskolestudier och särskildaförkunskapskrav beträffande viss utbildningshnje uttrycker tillsammans de kravsom måste uppfyllas för att studierna vid utbildningslinjen skall kunna genomföraspå ett fullt tillfredsställande sätt. Om ej annat är föreskrivet ankommer detpå utbildningsmyndighet att uppställa de särskilda förkunskapskrav som är Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen1975: 1869 yrkandet 1 a. Utskottet,som erinrar om uttalandena i proposhionen beträffande bl. a. vissa utbildningarinom kultur- och undervisningsområdena, tillstyrker således vad som ipropositionen anförts om allmän behörighet när det gäller tillträde till denvidgade högskolan. Det ankommer på regeringen att besluta om för vilkautbildningar de allmänna behörighetskraven skall gälla samt om erforderligaundantag och övergångsanordningar för olika berörda utbildningar. De särskilda förkunskapskrav som gäller för olikautbildningar inom UKÄ:s ansvarsområde bygger på den grund som nuvarande allmännabehörighetsregler ger, dvs. avgångsbetyg från tre- eller fyraårig linje avgymnasieskolan. Universitetsmyndigheterna kan ge dispens från gällandekrav för allmän behörighet åt den som dels förvärvat en utbildning på gymnasialnivå som omfattar väl vitsordade studier på heltid, dels visatsig äga kunskaper i vissa ämnen motsvarande kurser på treårig linje, t. ex. isvenska och engelska. Denomständigheten att en vidgning av högskolebegreppet medför ett nytt sätt attuttrycka behörigheten till nuvarande utbildningar inom UKÄ:s ansvarsområde börenligt motionen 1975: 1872 inte få leda till att kraven på förkunskaper när detgäller ifrågavarande utbildningsvägar efter reellt sänks iförhållande till nuläget. Motionärerna önskar ett principiellt uttalande om attså inte skall ske. Genomgång av tre- eller fyraårig hnje bör liksom hittillsbetraktas som normal studieväg i gymnasieskolan för att inhämta erforderligaförkunskaper för de nämnda utbildningsvägarna. Detta betyder inte, understrykermotionärerna, att man gör avsteg från' principen att det måste ges godamöjliglieter för elever från andra studievägar att på rimliga villkor bygga påsin utbildning med fortsatta studier. Medanledning av ifrågavarande yrkande om ett principiellt uttalande beträffandeutgångsnivån för vissa universitets- och högskolestudier vill utskottet anföraföljande. Ipropositionen 1972: 84 framhöll departementschefen att behörighetsreglernamåste ge utbildningsväsendet förutsättningar att uppfylla de krav samhälletställer på den högre utbildningen. Satsningen på utbildningsväsendet motiverasbl.a. av samhällets behov av arbetskraft med högre utbildning, och dessa behovbestämmer den önskvärda kunskapsnivån hos dem som genomgått högre utbildning.Om denna skulle börja på en relativt låg utgångsnivå, måste enligtpropositionen tiden för de eftergymnasiala studierna förlängas, eftersom endel av dagens gymnasiala utbildning då måste läggas in i den högreutbildningen. Om vissa utbildningsmoment på detta sätt flyttas från gymnasialutbildning till eftergymnasial kan det betyda att färre individer får tillfälleatt inhämta dem på grund av de tillträdesbegräns- ningarsom gäller inom den eftergymnasiala sektorn. Därmed ökar också klyftan mellandem som fått eftergymnasial utbildning och dem som inte fått det. Iyttrandet över samma proposition uttalade utbildningsutskottet i vad gällersärskilda förkunskapskrav för vissa utbildningar följande: "Universitets-och högskolestudierna skall, som också understryks i propositionen, bygga på enoförändrad utgångsnivå. Utskottet utgår därför från att de särskildaförkunskapskrav, som kommer att ställas upp, i förening med den nya allmännabehörighetsregeln kommer att trygga att de studerande vid de olikautbildningsvägarna vid universitet och högskolor har den allmänorientering ochde övriga förkunskaper som behövs." (UbU 1972: 31, s. Detvidgade högskolebegreppet kräver att behörighetsvillkoren för högskolestudieruttrycks genom dels allmänna, dels särskilda behörighetsvillkor. Syftet med deändrade reglerna för behörighet är således inte att de studerande iförkunskapshänseende skall komma sämre förberedda till exempelvis sådanhögskoleutbildning som tillhör UKÄ:s ansvarsområde. Med den preciseringenatt det nyssnämnda uttalandet avser utbildningar inom UKÄ:snuvarande ansvarsområde och inte de nya utbildningar som genom propositionen1975: 9 kommer att föras till högskolan vill utskottet bekräfta att dessuttalande alltjämt är giltigt. Av dels KK:s betänkande (s. ), dels departementschefens synpunkter på frågan om särskilda förkunskapskravframgår att var och en av de tre- och fyraåriga linjerna av gymnasieskolan gersåväl allmän som särskild behörighet till ett mycket stort antalutbildningslinjer utan att några kompletteringar behöver göras. Det är, somframhölls redan i propositionen 1972: 84, en. uppgift för studie-ochyrkesvägledningsorganisationen i såväl som gymnasieskolan att gerealistiska informationer om vad högre studier kräver. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motionen 1975: 1872 yrkandet 8 inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Kravpå kunskaper motsvarande tre årskurser i svenska i gymnasieskolan bör enligtdepartementschefen uppställas för studier av vissa ämnen inom nuvarandehumanistisk fakultet samt för bl. a. utbildningarna vid nuvarande juridisk ochteologisk fakultet. Beträffande ett motsvarande krav för annan utbildningskall det ankomma på utbildningsmyndighet att ta ställning. När det gäller deti motionen 1975: 1872 framförda yrkandet att tre årskurser i svenska skallutgöra särskilt förkunskapskrav för samhällsvetenskapliga studier anserutskottet att det i och för sig finns starka skäl för att samma krav skalluppställas för samhällsvetenskapliga studier som för juridiska och teologiskastudier. Med hänvisning till att det skall ankomma på utbildningsmyndighet attta ställning anser utskottet dock att motionen 1975: 1872 yrkandet 9 inte börföranleda någon åtgärd. I motionen 1975: 1869 yrkas bl.a. att förbehörighet till utbildningslinje som motsvarar utbildning inom nuvarandeuniversitets- och högskoleorganisation skall krävas minst betyget 3 från kurspå treårig linje dels i engelska och svenska, dels i normalfallen i ämnensom uppställs som särskilt krav. Ipropositionen anmäls att av sökande till viss utbildning i högskolan kommeratt krävas ett betygsmedelvärde av lägst 3,0 i de ämnen som är uppställda somsärskilda krav för utbildningen i fråga. Det ankommer på regeringen att meddelabestämmelser beträffande betyg i sådana ämnen. Beträffande särskildaförkunskaper i engelska vill utskottet erinra om att kravet på kunskaper iengelska motsvarande minst två årskurser på linje i gymnasieskolan enligtpropositionen avses bli kombinerat med en rekommendation om dels visst lägstabetyg i ämnet, dels genomgång av ett läsförståelseprov. Beträffande särskildaförkunskaper i svenska erinras om vad som redovisats i det föregående. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1975: 1869 yrkandet 1b. Utskottetavstyrker de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1975: 516 och 1975:1414 med hänvisning till att yrkandena i motionerna i huvudsak ärtillgodosedda genom dels det i propositionen gjorda ställningstagandetbeträffande ämnet biologi som förkunskapskrav för vissa utbildningslinjer, delspågående läroplansarbete inom . Etttillgodoseende av yrkandet i motionen 1975: 1877 skulle innebära en skärpningav nuvarande krav för tillträde till vissa samhällsvetenskapliga studier,varför motionen avstyrks. KKhar i första hand lagt fram förslag om förkunskapskrav till de nuvarande friafakulteternas utbildning och till de utbildningslinjer som harantagningsbegränsning. Utskottet vill beträffande särskilda förkunskapskrav fördessa utbildningar stryka under angelägenheten av att utbildningsmyndigheternanoga följer effekterna av uppställda krav samt vidtar de åtgärder somutvecklingen kan ge anledning till. Beträffande det i motionen 1975: 1872 framfördayrkandet om förbättrade möjligheter till behörighetskomplettering villutskottet i likhet med departementschefen framhålla vikten av att det ges godamöjligheter till komplettering för såväl allmän som särskild behörighet. Medhänvisning till det i propositionen aviserade uppdraget i ärendet anserutskottet att motionen 1975: 1872 yrkandet 10 inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd. När det gäller utländska studerandes möjligheteratt inhämta kunskaper i svenska (prop. 1975: 9 s. 418) vill utskottet hänvisatill sitt av godkända betänkande UbU 1975: 7 (rskr 1975: 70). En handläggningsfråga tas upp i motionen 1975:1869. Enligt motionärerna bör en dokumentation av förkunskaperna alltidförehgga även om formerna för dokumentationen kan variera. EnligtKK bör antagningsmyndighet successivt upprätta en förteckning över ämnen inomutbildningar utanför gymnasieskolan, vilka bedöms ge kunskaper motsvarande degymnasieskolkunskaper som ställts upp som allmänna och särskildaförkunskapskrav vid olika utbildningslinjer. Självklart skall även vid enindividuell prövning av svenska studerande någon form av dokumentation varaför handen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att yrkandet 1 c imotionen 1975: 1869 bör avslås av . I motionen 1975: 1874 behandlas en specialfråga.Motionärerna framför krav på förkunskaper i matematik och naturkunskapmotsvarande minst betyget 3 på social linje för tillträde tilllaboratorieassistentutbildning. Laboratorieassistentutbildningenär en specialkurs av gymnasieskolan, omfattande fem huvudlinjersom var och en har en kurstid av 4,5 eller 5 terminer. Utskottet har inhämtatatt laboratorieassistentutbildningen inleds med bl.