bet · FY01LU29 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 29 LU 1975:29 Lagutskottetsbetänkande med anledning av motion om förbud mot koppling i hyresavtal av hyraav bostad och hyra av bilplats I motionen 1975:725 av m. fi. (vpk)föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till sådan ändringav hyreslagstiftningen att bostadshyresgäst utan bil inte kan tvingas att hyrabilplats genom kopplat avtal. Motionärerna anför att förhyrandet av.bilplatsibland är ett villkor i hyresavtal för bostadslägenhet. Tvånget att hyrabilplats måste enligt motionärernas mening anses vara ett obilligthyresvillkor inte bara då hyran för bilplalsen är oskäligt hög utan även i defall då hyran i och för sig är skälig men hyresgästen inte har bil. fall hyran för bilplats kan anses oskäligt hög torde enligt motionärernaändring av hyresvillkoren kunna erhållas genom prövning av villkoren enligt 54och 55 §§ i allmänna hyreslagen. I de fall hyresgästerna inte har bil sägsrättsläget vara tveksamt. Motionärerna uppger att vissa domstolsavgörandeninneburit att hyresgäster utan bil tvingats att betala kostnader för oanvändbilplats för all kunna få bo kvar i förhyrd bostadslägenhet. Detförhållandet att iordningsställande av bilplatser har utgjort ett villkor förbyggnadslov jämte andra problem som sammanhänger med den tilltagandebiltätheten får enligt motionärerna inte leda till att även icke bilägaretvingats att hyra bilplats genom kopplade avtal. I motionen framhålls därföratt sådana förslag bör utarbetas och genomföras som ger klart uttryck för attvillkor om förhyrande av bilplats är obilligt mot hyresgäst som inte hartillgång till bil. Utskottet har inhämtat utlåtanden över motionenfrån och länshyresnämnderna i . Vidare har påutskottets begäran yttranden över motionen avgivits av ,, , Sverigesallmännyttiga bostadsförelag () och . Gällandeordning m. m. Enligt de allmänna bestämmelserna ombebyggelseplanering i 9 § byggnadsstadgan (1959:612) skall vid planläggningtillböriighänsyn tas till bl. a. den allmänna samfärdselns behov. Viduppgörande av stadsplan skall enligt 12 § 1 mom. byggnadsstadgan tillses attmarken utnyttjas på ett ekonomiskt och i övrigt lämpligt sätt. Istadsplanebestämmelsen skall, om så erfordras, intas stadganden angående bl. a.planteringar, lekplatser, parkeringsplatser och garage. Under rubriken tomtsordnande föreskrivs i 53 § 3 mom. byggnadsstadgan födande: Å tomt skall inom- eller utomhus finnas särskilt,tillräckligt stort utrymme till parkering, lastning och lossning av fordon fördem som bo eller vistas på tomten samt för verksamhet som där bedrives, såvidadylikt utrymme kan beredas för rimlig kostnad och utan synnertig olägenhet iövrigt. Från vad sålunda föreskrivits äger medgiva undantag, omsärskild plats för fordonen beretts annorstädes än å tomten så ock eljest omsärskilda skäl äro därtill. Vid tillkomsten av stadgandet uttaladedepartementschefen att det vid nyexploatering i allmänhet obetingat bör kunnakrävas, att tillräckligt utrymme inom- eller utomhus anslås för parkering,lastning och lossning av fordon. Vidare framhöll departementschefen att medföreskrifter om skyldighet att bereda utrymme för parkering givetvis inteavsågs att lägga någon ytteriigare börda på fastighetsägarna utan att dessa varoförhindrade att betinga sig ersättning för parkeringsutrymmet. Fastighetsägarensansvar vid uppförande av helt ny byggnad på förut obebyggd fastighet innebärsåledes att parkeringsbehovet skall täckas. I princip torde ansvaret ävensedermera omfatta framtida behov. har fastställt riktlinjer för bebyggelseplaneringen med hänsyn tillbilplatsbehov, vilka dels redovisar riksnormalvärden, dels beskriver en metodför beräkning av efterfrågan på bilplatser när hänsyn tas till de lokalaförhållandena i orten. Behovstalen avser det behov som kan förväntas omkring år1990, dvs. 500 bilar per 1 000 invånare, och gäller enstaka lokaler, däriblandbostäder, i orter med 5 000-100 000 invånare. Bestämmelser om hyra finns numera i 12 kap.jordabalken (JB). Kapitlet om hyra benämns av praktiska skäl ofta hyreslagen. Särskiltinom det nyare bostadsbeståndet är det tämligen vanligt att avtal om upplåtelseav garage eller parkeringsplats mer eller mindre fast knyts till avtal somavser hyra av bostadslägenhet. Vad som då skall gälla beror på omständigheternai det särskilda fallet. Omfattar hyresavtalet också rätt till garage- ellerparkeringsplats, är avtalet i sin helhet att bedöma enligt reglernaom hyra av bostadslägenhet, dvs. som ett hyresavtal Gfr 1 § hyreslagen). Ärdäremot upplåtelsen av garage- eller parkeringsplatsen fristående iförhållande till hyresavtalet, kan det vara ett villkor för upplåtelsen avbostadslägenheten all avtal träffas om biluppställningsplatsen.Bilplats-upplåtelsen blir då att bedöma enligt reglerna om lokalhyra respektivelägenhetsarrende Gfr 8 kap. 1 S 2 st. JB). Som ett tredje alternativ framstårdet av motionärerna ej åsyftade fallet att hyresgästen hyr bilplats enligt ettfristående avtal, som ej är kopplat till hyresavtalet beträffande bostadslägenheten.Detta fall innebär ej några olägenheter för hyresgästen i nu förevarandehänseende, eftersom avtalet beträffande bilplatsen kan sägas upp i vederböriigordning utan att hyresrätten i övrigt påverkas. Fråganhuruvida kopplingsvillkoret skall gälla kan komma under hyresnämnds prövningantingen i samband med förlängningstvisl, föranledd av hyresvärdens uppsägning,eller i tvist om hyresvillkoren, föranledd av bo-stadshyresgäslens uppsägningför villkorsändring enligt 54 § hyreslagen. Villkorsfrågan kan också prövas avdomstol enligt 64 tj. 54§ hyreslagen innebär att hyresgästen numera med bibehållen hyresrätt kanuppsäga hyresavtalet förändring av hyresvillkoren. Villkorsprövningen skall skeenligt de principer som anges i 48 §. Enligl 48 5; 2 st. skall annat avhyresvärden uppställt villkor än hyrans belopp gälla om del ej anses stridandemot god sed i hyresförhållanden eller eljest obilligi. Om hyresgästen endastönskar prövning av den hyra som bilplalsen betingar gäller - underförutsättning alt avtalet i sin helhet är att bedöma enligt reglerna om hyra avbostadslägenhet - enligl 48 i; 1 st. den s. k. bruksvärdesprincipen.Bruksvärdesprövningen kan därvid avse den del av den totala hyran som anseshänföriig lill bilplatsen. Principen innebär att fordrad hyra skall ansesoskälig om den är påtagligt högre än hyran för bilplatser som med hänsyn tillbruksvärdet är likvärdiga. Är däremot upplåtelsen av bilplatsen enligt deltidigare anförda atl bedöma enligl reglerna om lokalhyra eller lägenhetsarrendetorde hyran kunna prövas endast med stöd av de allmänna reglerna om jämkning avbl. a. otillbörliga arrende- och hyresvillkor i 8 kap. 27 5! respektive 12 kap.64! Avgörandeför bedömningen av ett s. k. kopplingsvillkor blir således om villkoret ansesstridande mot god sed i hyresförhållanden eller eljest är obilligt. Förnärmare besked om innebörden härav är man hänvisad till atl studera deavgöranden som kan ha träffats i hyresnämnder och domstolar. Som framgår av dennedan intagna redogörelsen för ett remissyttrande från länshyresnämnderna iStockholm synes någon enhetlig praxis angående bedömningen av kopplingsvillkorinle ha bildats. Endast ett fall där sådan prövning ägt rum har publicerats itryckt skrift, nämligen rättsfall 1:74/75 till 54 § hyreslagen i statenshyresråds rättsfallssamling. I ärendet fann såväl hyresnämnden i länsom att kopplingen mellan bostad och garageplats inle varobillig, trots att hyresgästen saknade bil. 1 * 1975. Flertalet remissinstanser avstyrker motionen.Endast remissvaret från innehåller ett klarttillstyrkande av motionsförslaget. De remissinstanser som avstyrker motionenpåpekar bl. a. skyldigheten enligt gällande byggnadslagstiftning atl påtomtmark anordna utrymme för parkering (ochSveriges,fastighetsägareförbund) och framhåller, att kostnaden för dessaanordningar på ett eller annat sätt måste uttagas av hyresgästerna (). Länshyresnämnderna i framhåller ilikhet med att obilliga hyresvillkor kan jämkas redanenligt nu gällande rätt och anför dessutom att de i motionen åsyftadesituationerna kan vara alltför skiftande för att vara lämpade för en rättsligreglering. anför alt de frågeställningar som motionärerna tar upp har uppmärksammatsav förbundet i fiera sammanhang, bl. a. i ett betänkande från den inomförbundet arbetande "boinflytandeutredning-en", vilket ingavs lillbostads- och . Därvid framhöll förbundet atthyresgästen borde kunna befrias från tvånget att hyra bilplats om hyran sattesoskäligt hög. Tvånget alt hyra bilplals kan enligt förbundets åsikt vara ettobilligt hyresvillkor även om hyran i och för sig är skälig, nämligen förhyresgäst som inle har bil. På många orter saknas reella valmöjligheter, ochäven icke bilägare kan därför tvingas att hyra bilplats genom kopplat avtal.Hyresvärden anför ofia all iordningställandet av bilplalser har utgjort ettvillkor för byggnadstillstånd. Den tillståndsgivande myndigheten har dock enligtförbundet knappast avsett att villkoret skulle åberopas mot icke bilägare. Förbundetframhåller all de problem som uppstått genom den tilltagande billätheten intebör få leda lill alt hyresgäster utan bil kan tvingas alt betala kostnadernaför en oanvänd parkeringsplats. Förbundet sägersig vidare kunna vidimera de imotionen påtalade förhållandena och behovet av att vidta åtgärder för alt kommatill rätta med dem. Förbundeterinrar om att det i hyreslagen visserligen inte saknas möjligheter attundanröja obilliga hyresvillkor. I praxis har dock tvånget för icke bilägareatt hyra bilplatser inle ansetts som obilligt villkor. Den närmast till handsliggande åtgärden torde enligt förbundet således vara alt lagstiftaren geruttryck för uppfattningen all hyresvillkor innebärande förhyrning av bilplatsär obilligi mot den hyresgäst som saknar bil och som inte önskar ett sådantvillkor. Förbundet hemställer därför att med tillstyrkande avmotionens syfie vidtar lämpliga åtgärder för att villkor om förhyrandel avbilplals skall betraktas som obilligt rnol den hyresgäst som saknar bil. Länshyresnämndernai , i fortsättningen benämnd hyresnämnden, anför alt ärenden omprövning av hyran för biluppställningsplatsen eller av kopplingen är tämligenovanliga. Endast ett fall, där sådan prövning ägt rum, har enligt hyresnämndenpublicerats i tryckt skrift, nämligen rätts- fall1:74/75 till 12 kap. 54 S jordabalken i statens hyresråds rättsfallssamling. Iärendet fann såväl hyresnämnden i som , atlkopplingen mellan bostad och garageplats inle var obillig, trots atthyresgästen saknade bil, samt ogillade hyresgästens talan om att villkoret omskyldighet för honom att tillsammans med bostadslägenhet hyra bilplats måtteutgå. Frågan har enligt hyresnämnden prövats yltertigare en gång av Stockholmstingsrätt, som genom dom , nr DF 117, enhälligt förklarade,att ifrågavarande villkor om skyldighet för hyresgästen att hyra garageplatsalkjämi skulle gälla. Frågan sägs vidare ha prövats avhyresnämnden och därvid avgjorts i olika riktningar, beroende påomständigheterna i det särskilda fallet. 1 fiera fall har dock parterna antagitav hyresnämnden framlagda förlikningsförslag av innebörd, att billös hyresgästbefrias från skyldighet att hyra garageplals men att sådan skyldighet inträder,då han förvärvar bil. upplyser att vid tvister mellanhyresgästförening och förelag, anslutna till , Hyresmarknadskommitlén (enav och tillskapad förtikningsinstans)rekommenderat, alt i hyreskontrakt skulle införas villkor av samma innebördsom förlikningsavlalen. Även inom den privatägda sektorn av det nyare beståndetav bostadslägenheter förekommer villkor av samma innebörd. Hyresnämndenerinrar om all det redan enligt nu gällande rätt finns åtskilliga möjligheteralt påkalla domstols eller hyresnämnds medverkan för atl undanröja eventuellamissförhållanden. hänvisar vidare till generalklausulutredningensförslag till ny generalklausul i förmögenhetsrätten som ger domstolarnavidgade möjligheter all bl. a. i situationer som avses i 8 kap. 27 § och 12kap. 48 § JB ogiltigförklara eller jämka avtal eller avtalsvillkor, vilkastillämpning framstår som otillbörtig (SOU 1974:83). Såvitt gällerhyresnämndernas rättstillämpning bör enligt nämnden bostadsdomstolenstillkomst främja en enhetlig praxis vid prövning av hithörandefrågor. anser mot bakgrund av del anförda att det inle föreliggernågot behov av lagstiftning av det innehåll motionärerna föreslår. att situationerna är alltför skiftande för alt lämpasig för en rättslig reglering. a. uppkommer frågan huruvida den skall ansesha tillgång till bil som förfogar över fordonet på grund av tjänst ellerlångtidsförhyrning, s. k. leasing. Möjligheter saknas att med ledning avbilregister eller annat för allmänheten tillgängligt register kontrollerasådana innehav. avstyrker således bifall till motionen. anför atl fastighetsägarens ansvar enligl gällande beslämmelser ombebyggelseplanering innebär all parkeringsbehovet skall täckas vid uppförandeav helt ny byggnad på förut obebyggd faslighet. Vidare hänvisar planverket tillav verket utgivna riktlinjer för bebyggelseplaneringen med hänsyn tillbilplatsbehov, vilka dels redovisar riksnormalvärden, dels beskriver en metodför beräkning av efterfrågan på bilplalser, när hänsyn tastill de lokala förhållandena i orten, i delar av orlen och för enstakabyggnader. Behovsialen avser det behov som kan förväntas omkring 1990 (500bilar/1 000 innevånare) och gäller enstaka lokaler däribland bostäder i ortermed 5 000-100 000 innevånare. Denfråga som motionärerna ställer gäller enligl planverket ytterst vem som skallbära kostnaderna för anordnandet av de parkeringsplatser som författningsenligtskall finnas inom bostadsområden. En ändring av hyreslagstiftningen på sättmotionärerna föreslagit kan enligt planverkets mening inle ske isolerat frånbyggnadslagstiftningens beslämmelser om parkering. Verket erinrar slutligen omatt en översyn av byggnadslagstiftningen pågår inombostadsdepartementet. anför att det från samhällssynpunkt har bedömts lämpligt bebyggande av tomt tillse att tillräckligt stort utrymme till såvälparkering som lastning och lossning av fordon beredes dem som bor eller vistaspå tomlen. Bestämmelserna härom är enligt förbundet uppenbarligen till stornytta för hyresgästerna, som härigenom tillförsäkras par-keringsulrymme försina bilar. Självfallet måste likväl bosladshyresgäst som saknar bil anse detsom en onödig utgift att också hyra biluppställningsplais. 1vissa situationer, förutsätter förbundet, kan hyresgästen ofrivilligt hamna iett läge där han nödgas betala för en bilplats som han inte kan utnyttja.Härvid kan i första hand två fall komma i fråga. Det ena uppkommer närhyresgästen vid förhyrningen haft bil men sedermera avstått från bilinnehav.Det andra fallet är när hyresgästen på grund av begränsat utbud av bostadslägenhetereller andra liknande skäl från början nödgas acceptera ett med bilplats kopplatbostadshyresavtal utan att ha någon användning för bilplatsen. I dessa bådafall torde enligl förbundet emellertid redan befintlig lagstiftning kunnahjälpa hyresgästen att bli befriad från hyresavtal i vad gäller bilplatsen.Förbundet anser att kopplingen till bilplalsen i sådana fall som de ovanåtergivna synes obillig och att villkoret bör kunna hävas av hyresnämnden. Medanledning av det anförda hemställer styrelsen att motionen inle målteföranleda någon åtgärd från sida. ,fastighetsägareförbundpåpekar att den som bygger inte själv får bestämma antalet bilplatser iplanerade hus. Detta avgörs av vederbörande byggnadsnämnd i samband medbeviljande av byggnadslov. Det synes därför enligt förbundet försvarbart upprätthåller ett samband mellan bostadslägenhet och bilplats. Förbundetframhåller att grunden för tvånget att anordna parkeringsutrymmen i samband medbyggande är uppfattningen att en bilplats numera är atl betrakta som etttillbehör lill lägenhet. Kostnaden för den bör dä också bäras av hyresgästernapå samma sätt som förhållandet är med t. ex. en gemensam tvättstuga. Enhyresgäst kan enligt gällande regler inte undandra sig sin andel av kostnadenhärför under åberopande av att han inte använder tvättstugan. Förbundetanför vidare att man på sina håll gjort försök i enlighet med motionärernasintentioner, dvs. icke bilägande hyresgäst har befriats från bilplatstvånget.Eftersom fasligheten måste gå ihop ekonomiskt har den därigenom förioradeintäkten måst tas igen på annat håll, t. ex. genom att hyrorna satts högre förbostadslägenheterna i gemen. De praktiska erfarenheterna av dennaförsöksverksamhet har enligt förbundets uppfattning inte varit särskilt goda.Man har t. ex. lagt märke till att den olaga ga-tuparkeringen blivit betydligtmera omfattande efter systemets införande. Delta sammanhänger förmodligen medhyresvärdens svårigheter att kontrollera hyresgästernas bilinnehav. På grundav det anförda avstyrker förbundet bifall till motionen. SABOanför alt den grundläggande ekonomiska förutsättningen för de allmännyttigabostadsföretagen är att självkostnaderna skall täckas av hyresintäkterna.Detta gäller också de bilplatser, som måste finnas för att erhålla bl. Viduttag av kostnaderna för bilplatser förekommer enligt tre principielltolika alternativ, nämligen 1. att bilplatskostnaderna är inbakade i bosladshyran,varvid bostadshyran reduceras för hyresgäst, som inte har bil, 2. att särskilt bilplatsavtal tecknas med hyresgäst,som önskar bilplats och 3. att hyresgäst alltid måste hyra bilplats, s. k.kopplade avtal. SABOframhåller att man inom SABO-företagen praktiskt taget uteslutande tillämparde två förstnämnda alternativen varför det i motionen framförda förslaget omändring av hyreslagstiftningen saknar praktisk betydelse för dessa företag. medger att det i åtskilliga fall synes obilligt att den som utanatt vare sig äga eller disponera bil skall kunna åläggas svara för hyra för entill sin hyreslägenhet hörande bilplats. Förbundet anser emellertid attproblemet måste ses mot bakgrund av att de allra fiesta hushåll disponerarminst en bil. Vidare måste även beaktas att det överskott på bilplatser som ivissa fall finns inom nybyggda områden är beroende av gällande bestämmelseromhur många bilplatser som skall iordningställas i förhållande lill antaletlägenheter. Enligt förbundets uppfattning kan delta överskott på bilplatserinle vara särskilt stort - många hushåll disponerar två eller flera bilar. Medhänsyn härtill samt med tanke på möjligheterna lill uthyrning förordarförbundet inte någon ändring i hyreslagstiftningen i enlighet med avmotionärerna framlagt förslag. Beslämmelser om hyra finns numera i 12 kap.jordabalken (nedan benämnt hyreslagen). Frågan huruvida visst hyresvillkorskall gälla kan komma under hyresnämnds prövning antingen i samband medföriängningstvisl, föranledd av hyresvärdens uppsägning, eller i tvist omhyresvillkoren, föranledd av bostadshyresgäslens uppsägning för villkorsändringenligt 54 5; hyreslagen. Sistnämndabestämmelse infördes i syfte att förbättra hyresgästensställning och innebär att hyresgästen med bibehållen hyresrätt kan säga upphyresavtalet för prövning av hyresvillkoren. Vid sådan prövning gäller-såvittavser annat villkor än hyrans belopp-enligt 48 S andra stycket hyreslagen atthyresgästen kan befrias från hyresvillkor som anses stridande mot god sed ihyresförhållanden eller eljest är obilligt. Vid behandlingen av propositionenmed förslag lill 54 >:; hyreslagen m. m. nämnde utskottet som exempel påsådant hyresvillkor som skulle kunna prövas enligt de nya reglerna det fiilletatt i hyran ingick kostnader för garageplats, något som hyresgästen, trots atthan inle ägt eller tänkt förvärva bil, varit tvungen att godta för all erhållabostad (LU 1973:13 s. 42 f). Imotionen anförs alt vissa domstolsavgöranden angående prövning av sådant s. k.kopplingsvillkor inneburit att villkoret ej ansetts obilligt mot hyresgästentrots att denne saknat bil. Enligt motionärernas åsikt måste dock tvånget atthyra bilplats anses som ett obilligt hyresvillkor, inte bara då hyran förbilplalsen är oskäligt hög utan även i de fall hyran i och för sig är skäligmen hyresgästen saknar bil. Motionärerna anser därför att hyreslagstiftningenbör ändras så att bosladshyresgäst utan bil inte kan tvingas att hyra bilplats genomkopplat avtal. Utskottetvill inledningsvis erinra om de allmänna bestämmelser för bebyggelseplaneringsom innebär att vid planläggningen tillbörlig hänsyn skall tas till bl. a. denallmänna samfärdselns behov. Enligt 53 !? 3 mom. byggnadsstadgan (1959:612)skd\sålunda på tomt finnas särskill, tillräckligt stort utrymme för bl. a.parkering, lastning och lossning av fordon. I enlighet härmed föreskrivsregelmässigt såsom villkor för byggnadslov, som avser uppförande avfierfamiljshus, att visst antal bilplatser skall iordningställas. Antaletbestäms med ledning av de riktlinjer för bebyggelseplanering med hänsyn tillbilplatsbehov som fastställts av statens planverk. En av de viktigaregrundtankarna bakom dessa bestämmelser är det samhälleliga intresset attgatumarken i bostadsområden i största möjliga utsträckning hålls tillgängligför andra ändamål än fordonsparkering. Utskottet vill i detta sammanhang pekapå atl kostnaderna för iordningställande av bilplalser måste täckas avhyresintäkter och att även kostnaden för en outhyrd plats i princip därförkommer att belasta hyresgästerna. Vadbeträffar rättstillämpningen på förevarande område föreligger endast ettpublicerat rättsfall, nämligen rättsfall nummer 1:74/75 till 54 i? hyreslagen istatens hyresråds rättsfallssamling. I detta fall hade vederbörande hyresgäst,som tecknat kopplat bilplatsavtal, saknat bil redan när avtalet ingicks. Stockholmstingsrätt anförde i dom bl. a. att hyresgästen såvitt visatsinte befunnit sig i någon tvångssituation vid avtalets ingående. Tingsrättenansåg därför att det s. k. garagelvånget inte var ett sådant obilligthyresvillkor som avsågs i 48 S andra stycket hyreslagen. Ett liknande fallavgjordes på enahanda sätt av genom dom den 9 december1974. I övrigt saknar utskottet närmare kännedom om rättstillämp- ningenpå förevarande område. De avgöranden som här nämnts kan enligt utskottetsmening inte anses innebära all det bildats någon fast eller enhetlig praxisangående prövningen av kopplingsvillkor. Såvitt utskottet kunnat utröna har ejheller i rättstillämpningen prövats t. ex. det fallet att en bilägare avmedicinska orsaker eller andra beaktansvärda skäl ej längre kan ha bil.Utskottet erinrar om att bostadsdomstolens tillkomst tordekomma alt främja en enhetlig rättstillämpning i sådana frågor som avses imotionen och därigenom också förutsättningarna ökar för en mera nyanseradrättsutveckling genom prejudikatbildning på förevarande område. Enärsåledes gällande bestämmelser medger prövning av hyresvillkor med avmotionärerna åsyftad innebörd anser utskottet ej skäl föreligga att nu införaen generell regel att bostadshyresgäst som saknar bil alltid skall kunnabefrias från tvånget att hyra bilplats. Utskottet vill också framhålla svårigheternaatt i lagtext ange under vilka förhållanden en sådan regel skulle varatillämplig eller ej. Som exempel på en sådan lagstifiningsleknisk komplikationkan här nämnas endast det fallet att inte hyresgästen själv utan någon annan ilägenheten boende är registrerad som ägare till bilen. Utskottetvill vidare hänvisa lill att en av de allmännyttiga bostadsföretagen ochHyresgästernas riksförbund tillskapad föriikningsinstans. ,rekommenderat införandet av en föriikningsklau-sul i hyreskontrakten avinnebörd atl hyresgäst som saknar bil befrias från skyldighet att hyragarageplats men att sådan skyldighet inträder då han förvärvar bil. Utskottetvill med anledning härav framhålla att problemet med kopplingsvillkor syneslämpligen kunna lösas genom förhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden.Om uppgörelse inte kan träffas återstår som redan tidigare nämnts möjlighetenatl begära villkorsprövning vid hyresnämnd.