bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Imotionen 1975:481 tas upp ett spörsmål om rätt för ickekollektivav-talsslutande facklig organisation att utse skyddsombud m. m.Motionsspörsmålet har nära anknytning till frågor angående fackligorganisations rätt enligt lagen (1974:12)om anställningsskydd till överläggningvid uppsägning på grund av arbetsbrist eller permittering samt angående fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen. Frågan om ickekollektivavtalsslutande organisations rätt till överläggning har behandlats avinrikesutskottet senast i betänkandet InU 1974:14, vari utskottet avstyrkt ettmotionsförslag om rätt till överiäggningäven för annan änkollektivavtalsslutande organisation. Samma utskott har också i belänkandet InU1974:15 i anledning av propositionen 1974:88 med förslag till lag om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen m. m. tagit upp spörsmålet om rättför icke kollektivav-lalsbunden arbetstagarorganisation att utse fackligförtroendeman och därvid anfört följande. Lagen är enligt förslaget tillämplig påarbetstagare som utsetts av lokal arbetstagarorganisation som är eller brukarvara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs avförtroendemannens verksamhet. Denna koppling till kollektivavtalsslutande organisationär uttryck för en princip som tillämpas i det pågående arbetsrättsligareformarbetet. Som utskottet framhållit i andra sammanhang är det naturiigt attorganisationer som har det allmänna ansvaret för kollektivavtal också fårsvaraför de nya uppgifter som tillkommer genom lagstiftning. När det gäller denaktuella lagstiftningen måste bl. a. med hänsyn till reglerna omtolkningsföreträdet krävas stabilitet hos de organisationer som har rätt attutse facklig förtroendeman enligt lagen. Kravetpå att organisationen normalt skall vara bunden av kollektivavtal är en garantii det hänseendet. Därutöver må framhållas att lagstiftningen förutsätts blikompletterad med kollektivavtal där villkoren för den facktiga verksamheten påarbetsplatserna preciseras. I anslutning till det sagda kan nämnas attspörsmålen om icke kollek-tivavtalsbunden organisations rält till överläggningoch rätt att utse facklig förtroendeman behandlas i motioner som väckts i åroch som hänvisats till inrikesutskottel. Medanledning av yrkandet i motionen 1975:1257 angående sensitivitetsträning m. m.kan erinras om att vid årets socialministern den II februarihar besvarat en inlerpellation och en fråga beträffande sådan träning. Hananförde då bl. a. följande. Enligt vad jag inhämtat har sinuppmärk.samhet riktad på sensitivitetsträningen och andra liknande företeelser.Enligt bedömning synes metoden som sådan inte vara förknippadmed några egentliga risker om den är insatt i ett riktigt sammanhang och om denanvänds med omdöme av kompetent personal. Bedrivs verksamheten på annat sättkan den däremot i vissa fall innebära starka påfrestningar som kan utlösapsykiska följdverkningar. Medanledning av de uppgifter som framkommit om allvarliga följder avsensitivitetsträning i samband med personalutbildningskurser har socialstyrelsennyligen satt i gång en utredning om riskerna för psykiskt insjuknande i dessasammanhang. har tagit kontakt med arrangörerna av sådanakurser med begäran om information om kursernas uppläggning och innehåll samtkompetenskraven för kursledarna. En förfrågan av till vissasjukhus och klinikerom misstänkta följder av ifrågavarande kurser visar att etttiotal personer lagts in för behandling och att andra patienter behandlats iöppen vård efter genomgången eller avbruten kurs i sensitivitetstränir\g ellerliknande. avser att fullfölja dessa undersökningar för attnärmare utröna sambandet mellan kurser av ifrågavarande slag och behov avpsykiatrisk vård. Såsnart de pågående undersökningarna slutförts kommer att lämnaen bred information i hithörande frågor och att närmare överväga de övrigaåtgärder som kan behöva vidtas. Pågåendeöversyn m. m. Vid sidan av den tidigare nämndaarbetsmiljöutredningens arbete pågår eller har avslutats ett fiertalutredningar m. m. på arbelsmiljöområdet. Den tillkalladeslimulansutredningen (A 1974:06), som haft i uppdrag att utreda frågan omstimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom industrin, har nyligenslutfört sitt arbete genom framläggande av betänkandet (Ds A 1974:8)Stimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Till arbelsmiljöområdethänför utredningen, förutom traditionellt arbetarskydd, faktorer i övrigt somhar betydelse för människan i arbetet, alltså såväl de fysiska miljöfaktorernasom de psykosociala aspekterna av arbetet. Utredningen föreslår alt en lånefondupprättas, som skall byggas upp genom en tillfällig höjning avarbetarskyddsavgiften. Förelag, kommuner och landsting skall ha möjlighet attlåna pengar ur fonden för att finansiera förbättringar i arbetsmiljön. Lånenföreslås bli förmedlade genom företagarföreningarna i länen. För att lån skallkunna beviljas skall ansökan ha tillstyrkts av de anställdas företrädare iskyddsfrågor. som saknar medel i arbetsmiljöfond bör enligtutredningen komma i fråga för län. Arbetstagarnas rätt till medinflytande iskyddsfrågor har nära samband med frågor kring arbetsledningsrälten vilkabehandlas i ett av arbetsrätts- kommittén(In 1971:3) avlämnat betänkande (SOU 1975:1) Demokrati påarbetsplatsen. I betänkandet framläggs förslag till en ny lagstiftning omförhandlingsrätt och kollektivavtal. Utredningens förslag .såvitt nu är avintresse innebär bl. a. följande. nya lagen klariäggs att i princip varje fråga som rör förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare skall kunna tas upp till förhandlingar ochregleras i kollektivavtal. Lagen innehåller regler om en kraftig förstärkningav förhandlingsrätten för arbelstagarparten i ett kollektivavtal. Denna rättskall gälla oberoende av på vilket plan i företaget besluten skall fattas.Beträffande viktigare frågor innebär reformen en ytteriigare förstärkning avarbetstagarsidans ställning. Del skall sålunda åligga arbetsgivaren att på egetinitiativ ta upp förhandlingar med den lokala motparten innan han fattar besluteller eljest vidtar åtgärd som medför viktigare förändring av drifts-ellerarbetsförhållandena eller av anställningsförhållandena i övrigt. För att banaväg för avtal om medbestämmanderätt har medtagits särskilda regler. Av centralbetydelse härvidlag är en bestämmelse om avtalsskyldighet i inflytandefrågor.Då sedvanliga kollektivavtal om löner m. m. slutes skall om det påkallas avarbelstagarparten i avtalet tas in regler om infiytande för arbelstagarparten ien rad frågor av väsentlig betydelse från inflytandesynpunkt. Bestämmelsen harstor räckvidd och avser bl. a. val av arbetsplats och arbetsutrustning, varjefråga om arbetets utformning för individen och för gruppen, planering avarbetslokalen vad avser t. ex. teknisk inredning och maskinplacering, frågor omarbetstidens förläggning, personalutbildningsfrågor och arbetarskyddsfrågor. Ikollektivavtal skall även kunna tas in regler om inrättande på arbetsplats avpartssammansatta organ vari skall fullgöras förhandlingar. I betänkandetbehandlas också frågor om sådana organisationer som saknar eller inte brukar hakollektivavtal. Betänkandet remissbehandlas f n. fick regeringens uppdragatt verkställa en utredning om utvecklingen av hälsoundersökningar och annanförebyggande hälsovård (hälsokontrollundersökningen) samt att därvid undersökahur denna verksamhet kunde samordnas och författningsmässigt ochorganisatoriskt inordnas i det system som gäller för den av samhället bedrivnasjukvården. Styrelsen skall under utredningsarbetet i samråd medriksförsäkringsverket överväga avgränsningen av de sjukvårdsåtgärder somersätts av den allmänna försäkringen. Enligt uppgift från socialstyrelsenkommer resultatet av utredningsarbetet alt redovisas . Inomden till arbetarskyddsstyrelsen knutna företagshälsovårdsdelegationen harpåbörjats en översyn av frågor om företagshälsovårdens personal. Som en förstadel av översynen har delegationen avgivit en rapport.Förelagshälsovårdens personalresurser. Rapporten utgör en beskrivning av personalsituationeni fråga om läkarna inom företagshälsovården samt innehåller rekommendationer isyfte att förbättra den nuvarande situationen. Irapporten konstaterar delegationen att företagshälsovården inte fått det nytillskott av utbildade läkare somförutskickades vid statsmakternas beslut angående utbyggnad avföretagshälsovården, att den förutskickade expansionen av läkarresurser avseddaför företagshälsovård inom den offentliga sjukvårdsorganisationen inte kommittill stånd samt att det fastställda målet av läkarresurser, motsvarande 650heltidstjänster för företagshälsovård i hela landet vid utgången av ,inte kommer att nås framför allt med hänsyn till hittillsvarande utbyggnadstaktav den företagshälsovård som skall inrymmas i den offentligt drivnasjukvårdsorganisationen. Delegationen framhåller vidare att även med nuvarandeutbildningslakt kommer läkare med erforderlig utbildning för företagshälsovårdinte alt finnas i det antal som motsvarar arbetslivets behov under 1980-taletssenare hälft samt att fortsalt stor efterfrågan på läkare med erforderligutbildning kan förutses. Delegationen anser det. erforderligt med en ökning avutbildningskapaciteten men bedömer det inte vara välmotiveratatt företa drastiska och omedelbara ökningar av utbildningskapaciteten med hänsyntill att nu rådande läkartillgång och den aktuella rekryteringssituationenutgör ogynnsamma förutsättningar för en expansion av företagshälsovårdensläkarresurser. Däremotfinns det enligt delegationen skäl att planera för en ökning av denna utbildningskapacitetvid ett senare tillfälle när tillgången på läkare som genomfört sinvidareutbildning (specialist- eller allmänläkarkompetens) förbättrats. En sådanförbättring förutses inträffa tidigast under slutet av femårsperioden1973-1977. utgör, som tidigare nämnts, programperiod för detläkarfördelningsprogram - benämnt LP 77 - som fastställts avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation. Ävensåser delegationen det som nödvändigt att åtgärder vidtas så att de småarbetsställenas arbetstagare kommer i åtnjutande av företagshälsovård av godkvalitet. Delegationenär angelägen om att i detta sammanhang understryka vikten av att expansionen avföretagshälsovården även omfattar företagshälsovårdens tekniska personal. Delegationenföreslår alt den tillfälligt fördubblade utbildningstakten av företagsläkaregenom arbetarskyddsstyrelsens försorg - 90 läkare åriigen i stället för 45 -behålls tills vidare, att det övervägs möjligheterna att ytteriigare utöka utbildningskapaciteten, att inom denoffentliga sjukvårdsorganisationen för företagshälsovårdvid främst mindre företag samt att de organisatoriska och administrativaformerna - inklusive kostnadsfrågor - för företagshälsovård som skalltillhandahållas inom den offentliga sjukvårdsorganisationen utreds och prövasoch att reglerna utformas så att verksamheten främjas. När det gäller förelagshälsovården förstatsanställda har statens personalnämnd lämnat förslag tillriktlinjer för hur en ökad samordning av befintliga resurser för hälsovården m.m. bör organiseras och administreras (Statlig personalhälsovård, Förslag tillriktlinjer). Nämnden föreslår att personalhälsovården bör omfatta enmedicinsk, en teknisk och en personalsocial del och byggas ut successivtallteftersom personella och ekonomiska resurser föreligger. Hälsovårdens lokalainriktning, utformning och prioritering föreslås bli utformad i skyddskommittéeroch i särskilda hälsoråd inom ramen för av regeringen och central myndighetutfärdade riktlinjer. Tre olika organisationsmodeller presenteras i förslaget.Myndighet med mer än I 500 anställda på en ort eller på närliggande orter skallanordna personalhälsovården. För myndigheter med färre anställda pånäraliggande orter skall personalhälsovården ordnas i samarbete med andrastatliga myndigheter om det sammanlagda antalet anställda överstiger 1 500. Entredje möjlighet är att personalhälsovården anordnas i samarbete med landsting,kommun eller privat verksamhet. Avslutningsviskan under detta avsnitt anmärkas att förhandlingar f n. pågår mellan SAF och LOangående revidering av del mellan parterna gällande avtaletbeträffande bl. a. företagshälsovård. UKÄ beslöt att tillsätta en samrådsgruppför att stödja och samordna det lokala planeringsarbetet på detarbetsvetenskapliga området. Till gruppen knöts särskilda arbetsutskott för iförsta hand de samhällsvetenskapliga, medicinska och tekniska områdena. EnligtUKÄ:s anslagsframställning för nästa budgetår beräknar gruppen alt år 1975kunna redovisa ett förslag som rör forskningsorganisationen. I nästa års petitaavser UKÄ att presentera en plan för utbyggnad av den arbetsvetenskapligaforskningsorganisationen. Av anslagsframställningen framgår också följande. Påuppdrag av för yrkesinriktade studiekurser och kombinationsutbildningarhar utarbetats förslag till yrkesinriktad studiekurs i arbetsmiljölära.Utbildningen syftar bl. a. till att belysa arbetslivets risker samt hur man medolika medel kan förbättra arbetsmiljön. UKÄ har vidare uppdragit åt ensärskild utredningsman att inom ramen för den ovannämnda samrådsgruppenutarbeta förslag till uppbyggnad av den arbetsvetenskapliga forskningen vidsamhällsvetenskaplig fakultet. Inom fakultetsberedningen för medicin,odontologi och farmaci har 1974 slutförts en utredning om utökning av dearbetsvetenskapliga momenten i läkarnas grundutbildning. Förslaget förutsättskunna genomföras i sina huvuddrag genom omdisponering av befintliga resurser. Närdet gäller undervisning i arbetsmiljöfrågor pä SÖ-området tillsattes enarbetsgrupp inom SÖ med uppgift att utarbeta supplement för undervisningen omarbetsplatsens miljöfrågor för de yrkesinriktade linjerna igymnasieskolan samt anvisningar för undervisning i arbetslivsorientering vid delinjer inom gymnasieskolan som inte är direkt yrkesorienterade. Gruppensarbete beräknas bli avslutat tidigast . Ar1972 tillkallades en sakkunnig med uppdrag att göra en utredning angående dentillämpade beteendevetenskapliga arbeislivsforskningen. Den sakkunnige avgav i december1973 betänkandet (SOU 1973:55) Beteendevetenskaplig arbelslivsforskning.Betänkandet har remissbehandlats och övervägs f n. inomarbetsmarknadsdepartementet. En översiktig redogörelse för utredningsmannensförslag finns i belänkandet SoU 1974:4 där det också lämnas en redogörelse förvissa utredningar som utförts inom arbetarskyddsfonden. Ar1973 tillkallades särskilda sakkunniga för att utreda hur en samordningorganisatoriskt kan ske av laboratorieresurser för arbetarskyddsstyrelsen ochnaturvårdsverket. De sakkunniga redovisade sitt uppdrag i betänkandet (StencilDs A 1974:3) . 1 betänkandet föreslås alt den tillnaturvårdsverket provisoriskt anknutna omgivningshygieniska avdelningen, somhar till uppgift att studera effekter på människan av skildaomgivningshygieniska omständigheter, bör skiljas från verket och bilda bas förett . Institutet föreslås få till uppgift attbedriva utrednings- och forskningsverksamhet inom miljömedicin och allmänhälsovård och skall i första hand biträda bl. a. arbelarskyddsstyrelsen,och produklkonlrollnämnden. Betänkandet har remissbehandlatsoch har därefter genom beslut av arbetsmarknadsministern överiämnats tillarbetsmiljöutredningen för beaktande. Avslutningsviskan det under detta avsnitt finnas skäl att redovisa att styrelsen förarbetarskyddsfonden godkänt vissa inom fondens kansliutarbetade riktlinjer för publicering av forskningsresultat i populärvetenskapligform. Som ett första steg avser fonden all fortsättningsvis kräva in populärtskrivna sammanfattningar av avslutade forskningsprojekt för vilka fondenbeviljat medel. Sammanfattningarna skall bilda grundval för publiceringsarbetelsom kan komma att anförtros en särskild nämnd. En tanke är att skyddsombudenskall tillställas publikationerna. Även periodiska sammanställningar avforskningslägel på olika områden kan komma alt ges ut. Den tillkalladeyrkesskadesiatisiikutredningen (S 1972:04) har att se överyrkesskadesiatistikens utformning m. m. med sikte på att tillgodose angelägnaönskemål om sådana förbättringar av statistiken att den blir väl ägnad somunderiag för bedömningar och ställningstaganden när del gäller insatserna fören tillfredsställande arbetsmiljö. Genom tilläggsdirektiv harutredningens uppdnig vidgats till att avse också en undersökning av i vilkenutsträckning det är möjligt att genom olika former av tillgänglig statistikeller annan redovisning av sjukdom eller ohälsa, som kan ha sam- bandmed arbetet men som inte är yrkessjukdom i yrkesskadeförsäkringslagens mening,förbättra underlaget för åtgärder på arbetsmiljöns område. Utredningen skallockså ta upp frågan om yrkesskadesiatistikens begränsningar beträffandepersonkretsen. I tilläggsdirektiven anförs att det är angeläget attutredningen efter samråd med arbetsmiljöutredningen lar upp och bedömermöjligheterna att ge den statistiska redovisningen sådan inriktning att denförmedlar information beträffande i princip samma personkrets som väntas bliomfattad av en ny lag om arbetsmiljön. Yrkesskadeförsäkringenär f n. föremål för översyn av den tillkalladeyrkesskadeförsäkringskommitlén (S 1971:01). Kommittén beräknas avge sillhuvudbetänkande . har reformpolitiken i alltmerökande omfattning kommit att inriktas på åtgärder för atl förändra arbetslivetsvillkor i vid mening. Åtgärderna syftar bl. a. till alt ökaanställningstryggheten och de anställdas medinflytande på arbetsplatserna samtförändra arbetsplatserna så att skador, förslitning och utstötning motverkas.Som ett led i del pågående arbetet med alt förbättra arbetsmiljön har en radreformer genomförts för alt förstärka arbetarskyddet och ge arbetslagarnamöjlighet atl påverka förhållandena på arbetsplatserna. Reformerna har avsettsåväl den lagstiftning och organisation som fordras för alt skapatillfredsställande arbetsmiljöförhållanden för arbetslagarna som insatser förutbildning och information. Ar 1973 beslöt statsmakterna på grundval avarbetsmiljöulredningens delbetänkande Bättre arbetsmiljö genomgripandeförändringar i bl. a. nu nämnda avseenden med verkan fr. o. m. . Denya lagreglerna om arbetarskyddet innebär atl de anställdas inflytande på delokala skyddsfrågorna ökats väsentligt genom all bl. a. skyddsombudenslagfästa befogenheter utvidgats. skall numera tillsättas i vidgadomfattning varjämte kommitténs uppgifter breddals. Reglerna om förhandsprövningav nya eller ändrade arbetslokaler m. m. har skärpts. Nya regler har införts omsamordning av och ansvar för skyddsåtgärderna på arbetsställen som ärgemensamma för flera arbetsgivares anställda. Sank-tionsbesiämmelserna hareffektiviserats, och utbildningen för bl. a. skyddsombud har byggts utkraftigt. Betydelsefullaändringar har vidare genomförts i fråga om arbetarskydds-styrelsensorganisation och dess resurser när det gäller att bl. a. utarbeta nödvändigaanvisningar. Del tidigare fristående arbetsmedicinska institutet harintegrerats i arbetarskyddsstyrelsen, varigenom en rad direkta kanaler öppnatsmellan forskning och tillämpning. En arbetsmedicinsk filial är under uppbyggnadi . Filialen ger ett värdefullt tillskott till den statliga forskningsorganisationenpå arbetarskyddsområdet. harfortlöpande förstärkts , och innevarandebudgetår tillförs den ytterligare personalresurser. Antalet yrkesinspektionsdistrikthar utökats från 11 till 19. Ett av syftena med dessa åtgärderär att främja yrkesinspektionens möjligheter att verka nära arbetsställena och snabbtta ställning till skyddsfrågor som uppkommer där. Flera specialinspektioner harinordnats i allmänna yrkesinspektionen. Till yrkesinspektionen har knutitsbeslutande nämnder med representanter för bl. a. arbetsmarknadens parter. Genomalt arbetarskyddsavgiften höjts och genom att den numerabetalas även av staten tillförs arbetarskyddsfonden ytteriigare ca 50 milj. kr.om året. Fonden har också fått vidgade uppgifter. Reformarbetetpå arbetsmiljöområdet är självfallet inte avslutat genom de vidtagnaåtgärderna. fortsätter sitt arbete på att omgestaltaarbelarskyddslagstiftningen och skapa ett effektivt instrument för bättrearbetsmiljöer. Beträffande det närmare innehållet i arbetsmiljöutredningensdirektiv hänvisar utskoliet till framställningen på s. 6 och 7 i dettabetänkande. Avväsentlig betydelse när det gäller arbetslagarnas inflytande över förhållandenapä den egna arbetsplatsen är också det förslag som framlagts avarbetsrättskommittén och som f n. är föremål för remissbehandling bl. a. ute påarbetsplatserna. följande behandlar utskottet i skilda avsnitt de i motionerna upptagnaspörsmålen. Utskottet vill redan här framhålla att ett flertal av motionärernasönskemål tidigare prövats av , bl. a. i sambandmed de i propositionen 1973:130 framlagda förslagen till ändringar i arbeiarskyddslagsiiftningenoch andra åtgärder för bättre arbetsmiljö samt . Då utskottet i detföljande hänvisar till ställningstaganden nämnda år utan angivande av visstbetänkande avses SoU 1973:25 och SoU 1974:4. I motionen 1975:153 av m. fl. (fp) yrkasdels atl som sin mening skall ge regeringen till känna att en kommandearbetsmiljölag bör ges en sådan utformning atl de anställda blir jämställdamed arbetsgivaren i vad avser det reella inflytandet över arbetsmiljön i vidmening (yrkande 3), dels all skall föreläggas förslag som syftar tillatl skapa förutsättningar för att huvudansvaret för arbetsmiljön inberäknat företagshälsovårdenläggs på företagsnämnderna (yrkande 4). inledningsvis berört innebar arbelsmiljöreform ettbetydelsefullt steg i en utveckling mot en mera kvalificerad beslutsmedverkanfrån arbetstagarnas sida. Av grundläggande betydelse för denna utveckling ärspörsmålet om arbetsledningsrätten, vilket behandlas i arbetsrättskommitténsframlagda betänkande med förslag till en ny lagstiftning om förhandlingsrättoch kollektivavtal. I lagförslaget klarläggs atl i princip varje fråga, som rörförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, skall kunnalas upp till förhandlingar. Förhandlingsrätten föreslås gälla oberoende av påvilket plan i företagel besluten skall fattas. Beträffandeviktigare frågor innebär förslaget en ytterligare förstärkning avarbetstagarsidans ställning. Del skall sålunda åligga arbetsgivaren atl på egetinitiativ la upp förhandlingar med den lokala motparten innan han fattar besluteller eljest vidtar åtgärd som medför viktigare förändring av drifts- ellerarbetsförhållandena eller av anställningsförhållandena i övrigt. För atl banaväg föravtal om medbestämmanderätt har medtagits särskilda regler. Av centralbetydelse härvidlag är en bestämmelse som syftar till att kollektivavtalbeträffande frågorom inflytande för arbetstagarsidan skall komma till stånd. Dåsedvanliga kollektivavtal om löner m. m. slutes skall, om del påkallas av arbelstagarparten,i avtalet tas in regler om inflytande för arbelstagarparten i en rad frågor avväsentlig betydelse från inflytan-desynpunkl. Bestämmelsen har stor räckviddoch avser bl. a. val av arbetsplats och arbetsutrustning, varje fråga omarbetets utformning för individen och för gruppen, planering av arbetslokalenvad avser t. ex. teknisk inredning och maskinplacering, frågor om arbetstidensförläggning, perso-nalulbildningsfrågor och arbelarskyddsfrågor. 1kollektivavtal skall även kunna tas in regler om inrättande på arbetsplats avpartssammansatla organ i vilka förhandlingar skall fullgöras. Som ovan angettsremissbehandlas betänkandet f. n. Proposition på grundval avarbetsrättskommitléns förslag beräknas bli förelagd . Ställningstagandettill förslaget och till de synpunkter som framkommer under remissbehandlingenkommer enligt utskottets mening att bli av stor betydelse när det gäller atlförstärka arbetstagarnas inflytande över arbetsmiljön i vid mening.Ställningstagandet bör inte föregripas. I detta sammanhang vill utskottet ocksåpeka på att enligt den av antagna lagen om avsättning tillarbelsmiljöfond arbetstagarna garanteras ett avgörande inflytande överarbeismil-jöinvesteringar med medel från sådan fond.