bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Endast en ringa del synes via Röda korset komma tillanvändning för fiyktingar i andra delar av än dem som kontrollerasav den provisoriska revolutionära regeringen. Hjälpbehoveti Sydvielnam är stort. Hundratusentals flyktingar har sökt sig undan kriget,och fiertalet uppges ha sökt sig till de områden som kontrolleras avSydvietnams regering. För att i någon mån lindra nöden och lidandel krävsenorma belopp. Dessa bör icke fördelas efter politiska principer utan kommamänniskor i nöd till nytta oavsett om de befinner sig på ena eller andra sidanav slridslinjerna. Lämpligt organ föi atl fördela sådana medel är i första handRöda korset. Motdenna bakgrund tillstyrks motionerna 246 och 730, båda såvitt nu är i fråga. delsatt utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: 22. atl med bifall lill motionen 1975:246ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande hjälpinsatser i , 23. vidpunkten 6 (Insatser i enskilda mottagarländer) av fru tredje vice talmannen () och () som anser dels atl utskottets yttrande under rubriken s. 25 bort ha följande lydelse: Imotionen 730 (punkt 14) hemställs att i fortsättningen skall ingå blandprogramländerna för svenskt bistånd. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är av stor vikt för utvecklingen isödra att inte införiivas med . För många afrikanerutgör - liksom - en politisk oas. Just därför alt Sydafrikasinfiytande är så starkt bör strävan att öka sitt oberoende få ett meraeffektivt stöd från . Mot denna bakgrundtillstyrks motionen 730 i denna del. dels alt utskottets yttrande underrubriken på s. 28 bort ha följande lydelse: 1 motionen 730 förordas att skall bliprogramland för svenskt bistånd. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är avstor vikt för utvecklingen i södra all inte införlivas medSydafrika. För många afrikaner utgör - liksom - en politiskoas. Just därför att infiytande är så starkt bör strävanatt öka sitt oberoende få ett mer effektivt stöd från . Mot dennabakgrund tillstyrks motionen 730 i denna del. dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. all med bifall lillmotionen 1975:730, i vad avser begäran atl och ifortsätlningen skall ingå bland programländerna för svenskt bistånd, gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 24. vid punkten 7 (Humanitärt bistånd och utbildningsstödtill befrielse rörelser i ) av fru tredje vice talmannen () och () som anser (/e/xall den del av utskottetsyttrande som på s. 34 börjar med "De politiska spänningarna" och pås. 35 slutar med "anses besvarade" bort ha följande lydelse: Kampen för frigörelse i södra går in i ettavgörande skede. För befrielserörelserna i södra ökar hjälpbehoven. Detsvenska stödet till frihetskampen bör därför ytterligare öka. Med bifall tillmotionen 730 anser utskottet det därför viktigt att befrielserörelserna i södraAfrika får större och mer kontinuerliga bidrag. I bör den fortsattautvecklingen få avgöra om beloppen skall kanaliseras genom och ellergenom ANC. För bör en stor satsning ske på SWAPO och i börstödet ökas till nationalisirörelsen ANC. här anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: I. att - med bifall tillmotionen 1975:730 i vad avser bistånd lill befrielserörelserna i södraAfrika - ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 25. vid punkten 10 (Stöd lill enskilda organisationers'verksamhet) av fru tredje vice talmannen () och () som anser dels all del stycke i utskottelsyttrande som på s. 46 börjar med "Ansökningar från" och följandestycke som slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Ansökningarfrån enskilda organisationer har ej behövt avslås på bör dock - såsom föreslås i motionen 730 - uttala atlinga välmotiverade insatser av missionen och andra frivilliga organisationerheller i fortsättningen skall bli utan bidrag på grund av brist på medel, dels alt den mening i utskottets yttrande som på s.47 börjar med "Med hänvisning till" och slutar med "i dennadel" bort ersättas med följande: Utskottetvill framhålla alt frivilligorganisationerna - missionen, kooperativa ochfackliga rörelser - arbetar under ytterst olika förutsättningar sinsemellan, t.ex. i fråga om finansiella och administrativa resurser. Det är viktigt alt talill vara möjligheterna att stödja utvecklingsfrämjande projekt i frivilligaorganisationers regi. Då blir - som framhålls i motionen 730 -en smidigtillämpning av bidragsreglerna nödvändig, dels att den del av utskottets yttrande som på s.47 börjar med "I motionen 1164" och slutar med "motionen1164" bort ha följande lydelse: Imotionen 1164 föreslås en parlamentarisk utredning beträffande ell system förstöd till organisationer i andra länder. Motionärerna avser stöd ål facklig,politisk, kooperativ, religiös och annan ideell verksamhet och menar atl dyliktstöd skulle kunna förmedlas genom svenska organisationer. Denna fråga börenligt utskottets mening behandlas av biståndspolitiska utredningen. delsatl utskottels hemställan 4, 5 och 7 bort ha följande lydelse: 4. att , med bifall lill motionen 1975:730(punkl 38), begär att bestämmelserna beträffande bidrag genom enskildaorganisationer tillämpas med sådan smidighet alt hänsyn kan tas till de storaolikheterna i de frivilliga organisationernas karaktär och resurser, 5. att , med bifall lill motionen 1975:730(punkt 39), som sin mening ger regeringen lill känna alt inga välmotiveradeinsatser av missionen och andra frivilliga organisationer skall bli ulan bidragpå grund av brist på pengar utan atl om så behövs erforderliga medel tas framgenom omfördelning mellan anslag, 7. atl anser motionen 1975:1164 besvaradmed vad utskottet anfört, 26.vid punkten 10 (Stöd lill enskilda organisationers verksamhet) av herrarHernelius (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 46som börjar med "Ansökningar från" och slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse: Missionenoch övrigt humanitärt hjälparbete har med knapparesursernått utomordentligaresultat i . Utskottet noterar därför med tillfredsställelse altstatsmakterna nu tycks vara beredda till en sådan utbyggnad. Medhänsyn lill de relativt låga bidrag som hillills utgått lill enskilda organisationersbiståndsverksamhet anser utskottet emellertid del vara berättigat med enstörre höjning än den i budgetpropositionen föreslagna. De språngvis ökadekostnaderna för t. ex. olja och livsmedel har hårt drabbat även missionens ochvissa enskilda organisationers verksamhet i . I nästa budgetårsriksslat bör därför inom anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete upptasen anslagspost på 50 milj. kr. till missionens och andra enskildasammanslutningars arbete i utvecklingsländerna. SIDA bör också få i uppdrag attmera än ta till vara de värdefulla erfarenheter som samlas under deenskilda organisationernas arbete i . Medhänsyn till det som här anförts tillstyrks motionen 246. Motionen 730 torde fåanses besvarad i denna del. delsalt utskottels hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motionen 1975:246i vad avser anslag lill missionens och de humanitära organisationernas biståndsverksamhetger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 27. vidpunkten 10 (Stöd till enskilda organisationers verksamhet) av i (s), (), herrar (). (), (), Görans.son (s) och () som anser atl den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Det ligger" och som slutar med "effektiv \'äg"bort ha följande lydelse: Utskottetfinner det naturligt att det särskilt är Svenska röda korset och andra påkatastrofinsatser inriktade organisationer som i första hand kommer i fråga förbidrag. För detta talar dessa organisationers långa erfarenhet och resurser fören sådan verksamhet. Missionsorganisationerna torde kunna påräkna bidrag i denmån det befinnes lämpligt och man har kapacitet för ändamålet. 28. vidpunkten 11 (Forskning) av herrar () och () som anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.51 börjar med "Beredningen för" och slutar med "a\'styrkesmotionen 246 i denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att organet för stöd lill utvecklingsforskning bör ges beslutanderättöver tilldelade medel och förslagsrätt angående det fortsatta slödel. Desssjälvständiga ställning bör markeras genom att majoriteten av dess styrelseulgöres av forskare med erfarenhet av u-landsforskning samt tvärvetenskapligoch mångvetenskaplig samverkan, dels atl den mening i utskottets yttrande som på s.51 börjar med "Inte minst jämfört med" och den därpå följandemeningen som slutar med "denna del" bort ersättas med följandemening: På grundval av de bedömningar somu-landsforskningsutredningen redovisat anser utskottet den föreslagnahöjningen av anslaget otillräcklig och föreslår att 85 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. all bifaller motionen 1975:246 i vadavser frågan om självständig ställning för organet för utvecklingsforskning, 2. atl med bifall lill motionen 1975:246, ivad avser anslaget för u-landsforskning, ger regeringen lill känna vadulskollel anfört, 29.vid punkten 11 (Forskning) av i (s), fruLewén-Eliasson (s), herrar (). (), (), ()och () som anser dels alt den mening i utskottets yttrande som på s.51 börjar med "Med hänvisning till" bör utgå, dels att den del av utskottets yttrande som på s.52 börjar med "Enligt propositionen" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Beredningenför u-landsforskning avses fö en rådgivande och initierande ställning iförhållande lill de instanser som beslutar i forskningsärenden, dvs.regeringen och SIDA. Den bör avge rekommendationer om omfattning, inriktningoch fördelning av det totala svenska slödel för u-landsforskning liksom omenskilda forskningsinsatser. Den skall också på eget initiativ och efter egnautredningar kunna föra fram förslag om forskningsinsatser. Beredningen föru-landsforskning avses fö ett eget sekretariat. Av administrativa skäl och föratt kravet om u-landscentrering av forskningen lättare skall kunna uppfyllasföreslås atl sekretariatet förläggs till SIDA. Härför beräknas medel för två nyatjänster vid SIDA. I sekretariatet bör vidare finnas en medverkan frånutrikesdepartementet. Därmed underiättas strävandena att samordna del svenskastödet lill u-landsforskning med vad som sker internationellt. propositionen föreslagna forskningsberedningen innebär ingen ändring avgällande beslutsordning. Beredningen skall vara rådgivande och bereda allau-landsforskningsärenden oavsett om SIDA eller regeringen beslutar. Yrkandet imotionen 730 - där forskningsberedningen godtas - innebär au SIDA skall haberedningsansvaret i dessa forskningsärenden. Motionens yrkande ärmotsägelsefullt. Forskningsberedningen och SIDA tilldelas i motionen - var försig - samma beredningsuppgifler. Motionen 730 avstyrks såvitt nu är i fråga. Innebördenav propositionens förslag är att representanter för SIDA, UD ochforskningsintressen tillsammans inom det föreslagna beredningsorganet skallbereda de ifrågavarande forskningsärendena. Forskningsberedningen ges genomförslagets utformning en organisatorisk självständighet som torde tillgodose desynpunkter i motionen 246 där det framhålles alt beredningens självständigaställning bör markeras. Utskottet tillstyrker propositionens förslag i dennadel. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. aU avslår motionen 1975:730 i vadavser SIDA:s beredningsansvar rörande u-landsforskning. 30. vidpunkten 11 (Forskning) av fru tredje vice talmannen () och () som anser dels atl den del av utskottets yttrande som iförsta meningen på s. 52 börjar med "I motionen 730" och slutar med"avstyrks i denna del" bort ha följande lydelse: Imotionen 730 förordas att det sekretariat som skall knytas till beredningenför u-landsforskning skall erhålla ytteriigare en tjänst - på byråchefsnivå -utöver de tjänster som föreslagils i budgetpropositionen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning atl del är viktigt att redan från början gesekretariatet och beredningen för u-landsforskning goda arbels-möjligheier.Forskningsverksamhet och forskningsstöd kräver erfarenhetsmässigt storaadministrativa insatser. Utskottet föreslår därför, med bifall lill motionen730, alt ytteriigare en tjänst, på byråchefsnivå, inrättas. Den bör göra detmöjligt atl engagera en person med egen forskningserfarenhet. delsalt utskottet under 7 bort hemställa: 7. att , med bifall lill motionen1975:730, beslutar om yuerligare en ijänst - på byråchefsnivå - för del lillberedningen för u-landsforskning anknutna sekretariatet. 31. vidpunkten 13 (U-landsinvesteringar, industrialisering m. av fru tredje vice talmannen () och () som anser dels atl den mening i utskoitets yttrande som pä s.57 börjar med "De i motionerna" och slutar med "besvarade idenna del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar de synpunkter på s. k. "lagomteknik" som framförs i motionen730. I-landsteknik förutsätter riklig tillgång till kapital, väl fungerandevägar, administration, reservdelar, utbildad personal och en stor, välorganiseradmarknad. Den passar således dåligt där del är ont om kapital, infrastruktur i.stort sett saknas och marknaden är liten och lokal. Enklametoder för att ute i byarna lagra spannmål och pumpa upp skulle i mångau-länder innebära större framsteg än väldiga bevattnings-projekt ochsiloanläggningar. Detär särskilt viktigt alt enkla redskap med god effektivitet ställs lillkvinnornas förfogande. Kvinnori jordbruket i produceraren mycket stordel av landets livsmedel men för vanligen varken utbildning eller hjälp attskaffa sig bättre redskap. Som framhålls i motionen 730 är"lagomiekniken" bättre lämpad (or somliga sektorer av produktionen änandra. Ulskollel anser, med bifall till motionen 730, atl bör begäraalt regeringen uppdrar åt biståndspoliliska utredningen att pröva lämpligavägar för att bidra till att utveckla för förhållandenavpassad teknik. Utredningenbör också i sin behandling av induslribisiåndel pröva hur kan stimuleradelat ägarskap av företag (s. k. joint ) samt medverka till att finnalämpliga former för överförande av utländska investeringar i inhemska händer. delsatl utskottet under 4 bort hemställa: 4. att med bifalltill motionen 1975:730begär att regeringen uppdrar ål biståndspoliliska utredningen att' prövalämpliga vägar för all bidra till att utveckla för u-ländernasförhållanden avpassad teknik (s. k. lagomteknik) samt hur kan stimuleradelat ägarskap av företag (s. k. joint ) och medverka till alt finnalämpliga former för atl överföra utländska investeringar i inhemska händer. 32.vid punkten 13 (U-landsinvesteringar, industrialisering m. avfru tredje vice talmannen (), herrar (). ()och () som anser dels att utskottets yttrande fr. o. m. det styckesom på s. 57 börjar med "Frågan om investeringsgarantier" bort haföljande lydelse: Förall bryta sig ur rollen som främst råvaruproducenler måste u-ländefna skapa ettmer differentierat näringsliv. Därför satsar också på attutveckla sin industri - alltifrån hantverk och småindustri till störreindustriella företag. Genom atl stödja en industrialisering, som sker jämsidesmed landsbygdens och jordbrukets utveckling, kan främja u-ländernasekonomiska frigörelse och bidra till att göra dem mindre beroende av ekonomiskabindningar av kolonial karaktär. Föru-länderna är det ett utomordentligt stort problem atl skapa produktivsysselsättning åt en alltför snabbt växande befolkning. En produktionshöjningkrävs för att skapa de resurser som är nödvändiga vid ansträngningarna atl ökalevnadsstandarden i vidaste mening. Härför behövs inte bara kapital utan ocksåöverförande av kunnande på det tekniska, industriella och kommersiellaområdet. Riksdagenhar tidigare uttalat att insatser till förmån för industrialiseringbör ges en ökad vikt inom biståndsverksamheten. Industribiståndsutredningenhar i sitt betänkande lämnat flera förslag, som går i denna riktning. Utskottetförutsätter att regeringen låter utredningens förslag om utvidgning av investeringsgarantisystemetbildii underlag för förslag, som kan behandlas . Systemet bör därvidutvidgas till att omfatta i princip alla , dock med bibehållen prövningav ulvecklingseffeklerna i varje . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 729 och 734och tillstyrks motionerna 246 och 730, såvitt nu är i fråga. Imotionerna 246 och 730 föres\äS' upprättande av ett utvecklingsbolag. Utskottetfinner atl ell utvecklingsbolag kan fö stor betydelse. Det skulle kunna ställamedel - och vid behov expertis - till förfogande för förinvesieringssiudier.Det skulle kunna förmedla krediter för investeringar. Det skulle genomtillskott av riskkapital kunna medverka i direkta investeringar i ,tillsammans med svenska företag och u-landsförelag i form av joint . Ivissa fall skulle del kunna träda in med ett övergripande ansvar, inte minstför att medverka till att inriktning och finansiella villkor i projektenutformas på för u-landet lämpligaste sätt. Värdefulla synpunkter på bildandetav ett dylikt bolag har redovisats i en bilaga lillindustribistånds-utredningens betänkande. Utskottetföruisäiter att regeringen i enlighet med vad som föreslås i motionerna 246 och730 lägger fram förslag lill inrättande av ett utvecklingsbolag efterberedning inom berörda, departement och myndigheter. I delta sammanhang börockså prövas, i enlighet med vad som anförs i motionen 730, möjligheten av altåstadkomma en ökad satsning på förinvesteringsundersökningar i u-ländema medsvenskt näringslivs medverkan. delsatt utskottels hemställan under 1 öch 2 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motionerna 1975:246och 1975:730 i berörda delar hos regeringen begär förslag om ett vidgatsystem för investeringsgarantier, 2. alt med bifall till motionen 1975:246, ivad avser frågan om utvecklingsbolag, och motionen 1975:730, i vad avserfrågorna om utvecklingsbolag och förinvesieringssiudier, ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 33.vid punkten 14 (Handelsutbyte med , exportinkomster) avfru tredje vice talmaimen Nettelbrandl (fp) och () som anser delsatt utskottels yttrande bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionen 1975:730 är ökade exportinkomster av stor betydelse föratt påskynda ekonomiska utveckling. Kraven på en från u-ländernassynpunkt bättre fungerande väridshandel understryks med stor skärpa i den extrageneralförsamlingens deklaration om och handlingsplan för upprättande av nyekonomisk världsordning. Enskilda förslag i denna kan självfalletdiskuteras. 'Utskottet delar dock uppfattningen i motionen 730 attgeneralförsamlingens maning till åtgärder för atl låta också defattigaste länderna dra fördel av en växande internationell handel nu måsteleda till mer konkreta åtgärder . Imotionen 730 påpekas att försök alt vidga sin export tilli-länderna motverkas av tullar, icke-lariffära handelshinder och bristande marknadsföringsresurser.Motionärerna hävdaratt i-ländernas vilja att stödja import av både råvaror ochfärdigvaror från utan att begära motsvarande insatser vidu-ländernas import av varor från i-länderna blir avgörande för möjligheternaatt minska klyftan mellan och i-länder. De problem som skulle kunnauppstå i vissa branscher inom i-länderna vid en sådan politik bör vara tämligenlätta alt lösa, vilket inte kan sägas om de väldiga svårigheter u-ländernamöter, ställda inför behovet all skapa sysselsättning ål stora grupper avarbetslösa eller undersysselsatta människor och möta kraven påsysselsättning hos de nya grupper som tillförs arbetskraften. Motionärernaframhåller att vid UNCTAD-förhandlingarna , 1968 och 1972 har u-ländernaskrav på förändrade handelsvillkor mötts med en avvisande eller tveksam hållningfrån i-ländernas sida eller, i vissa fall, med till intet förpliktanderekommendationer. De praktiska resultaten har varit mycket obetydliga. Förstunder senare år har vissa i-länder, enskilt eller tillsammans med andra,upprättat system med tullpreferenser för färdigvaror från . Betydelsenskall emellertid inte överdrivas, då systemet lider av många brister. Ulskollelinstämmer i dessa synpunkter och konstaterar att del är av grundläggandebetydelse att får en sådan mångsidighet i sin produktion atl de kanexportera mer bearbetade varor och inte enbart blir beroende av några fåprodukter. I-länderna bör i enlighet med vad som anförs i motionen 730 medverkatill att göra exportinkomster säkrare genom att stödja tillkomstenav råvaruavial och bufferilager., U-ländernamåste också få bättre garantier mot verkningarna av oförutsedda minskningar avexportintäkterna. bör tillsammans med andra nordiska länder ta nyainitiativ i berörda internationella organ för att få till stånd ett system meds. k. supplementär finansiering och bör också verka för upprättande av en länkmellan de särskilda dragningsrätterna (SDR) och en ökad överföring av resursertill . Sverigebör också vid den årliga översynen inom av systemen för tullpreferenserför verka för en bättre utformning av dessa system. Det gällersärskilt i fråga om de länder som tillämpar system med tullkonlingenter, dvs.varje år fastställer en viss ram för hur myckel som får föras in tillförmånliga tullar eller inga tullar. Ilikhet med motionärerna finner utskottet det angeläget att de svenskainsatserna för alt stödja exportfrämjande verksamhet ytterligare 'byggs ut genom såväl ökade bilaterala som multilaterala insatser. Därvid börspeciellt behovet av en utvidgad utbildningsverksamhet på detta område och avytterligare satsningar på marknadsundersökningar för speciella produkteruppmärksammas. Delär viktigt atl bl. a. genom insatser från det nyinrättade importkontoret föru-landsprodukter öka den nu myckel begränsade importen av varor från de minstutvecklade länderna. 9' 1975. I motionen 730 erinras om atl det svenskatullpreferenssystemet innebär atl industrivaror utom vissa textilvaror, skoroch lädervaror är tullfria. I händelse av särskilda påfrestningar vid vissimport kan särskilda kvantitativa begränsningar införas, vilket utnyttjadessenast i samband med import av skjortor från . Motionärernaförordaratt man bör ytterligare vidga det tullfria varuområdet och atl enbetydligt mer restriktiv praxis än bör iakttas när del gäller attinföra kvantitativa begränsningar gentemot . Utskottetnoterar, i likhet med motionärerna, att en betydande del av u-landsimporienfaller utanför tullpreferenssystemet. Utskottet finner det angeläget attregeringen vidtar åtgärder i syfte att ytteriigare liberalisera importen frånu-länderna. Därvid bör en omprövning ske av tullpreferenssystemet i syfte attutvidga det tullfria varuområdet och atl iaktta en mer restriktiv praxis närdet gäller att införa kvantitativa begränsningar gentemot . delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med bifall till motionen 1975:730,i vad avser frågan oni världshandeln och export, som sin meningger regeringen till känna vad utskottel anfört. 34.vid punkten 15 (Livsmedelsbistånd) av fru tredje vice talmannen () och () som anser dels atl den del av utskottets yttrande som på s.69 börjar med "Det sammanlagda värdet" och på s. 70 slutar med"här anförts" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionen 730 kommer det att ta innan det program som drogsupp vid livsrnedelskonferensen för att höja livsmedelsproduktioneniu-länderna ger sådana resultat atl vi kan avstå från livsmedelsbistånd.Tvärtom understlöks vid livsmedelskonferensen atl det också behövs ettlivsmedelsbistånd i fasta kvantiteter på 10 milj. lon ärligen fr. o. m. 1975.Dessutom behövs enligt konferensen ett katastrofiager på 500 000 lon iinternationell regi. Dessa mål står i skarp kontrast till den betydandeminskning som skett i de rika ländernas livsmedelsbistånd. Sverigehar alltsedan 1960-lalets början haft ansenliga överskott av spannmål. Frånsakkunniga på området har gjorts klart all ulan svårigheter kan görafieråriga utfästelser om vele . Ulskollel förordar,med bifall till motionen 730 i förevarande del, att utfästelser av dennastorlek görs och alt härav går som livsmedelsbistånd viaväridslivsmedelsprogrammet (WFP) under budgetåren 1975/76-1977/78.