bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt lagen utgörs lagrådet av en ordinarie och högst tvåextra avdelningar, varje avdelning i normalfallet bestående av tre justitierådoch ett regeringsråd. Det stadgas vidare, att extra avdelning träder i tjänstendast när regeringen förordnat därom och att sådant förordnande må meddelasnär arbetsbördan i lagrådet kan antas bli särskilt betungande. Beträffanderekryteringen till lagrådet skall enligt lagen högsta domstolen utsejustitieråden och regeringsrätten regeringsråden. Regeringen kan förordnaledamot som inte är justitieråd eller regeringsråd att tjänstgöra i lagrådet. Denviktigaste ändringen beträffande lagrådets uppgifter infördes genom beslut av1970 och riksdagar. Härigenom upphävdes Kungl. Maj:ts skyldighet attbeträffande viss lagstiftning inhämta yttrande av lagrådet. Denna s. k.obligatoriska lagrådsgranskning omfattade bl. a. allmän civil-och kommunallag,svenskt medborgarskap och statstjänstemännens rättsställning. Utanför dettaobligatoriska område föll t. ex. grundlag, kommunallag, vallag, sekretesslagoch skattelag. Vid slopandet av den obligatoriskalagrådsgranskningen framhöll (KU 1970:20) särskiltvärdet av att lagrådsgranskningen kunde utsträckas till lagförslag utanför detobligatoriska området. stodför utskottet som en brist att det inte tidigare funnits utrymme härför medhänsyn bl. a. till att enligt litskottet en lagrådsgranskning inom andraområden i åtskilliga fall kunde vara en angelägnare uppgift än granskningen avvissa lagförslag inom den obligatoriska sektorn. Lagrådsgranskningenhar därefter vid ett flertal tillfällen behandlats av dels ianledning av motioner, dels i samband med konstitutionsutskottetsdechargegranskning, dels i anslutning till författningsreformen (KU 1972:26och 35, 1973:20 och 26 samt 1974:22 och 57). Vidriksdagsbehandlingen av författningsreformen förelåg inte enighet inom konstitutionsutskottetangående den framtida utformningen av lagrådsgranskningen (KU 1973:26 s. 55och s. 125). följde utskottets majoritet, som under hänvisning tillutskottets uttalande i samband med obligatoriets avskaffande bl. a. framhöllvärdet av att lagrådsgranskningen kunde utsträckas till lagförslag utanför dettidigare obligatoriska området. Utskottet fann det vidare välgrundat medinförande av rätt för en utskottsminoritet att få till ståndlagrådsgranskning. Härigenom skapades enligt utskottet ytteriigare garantierför att de lagförslag beträffande vilka lagråds-granskning bedömdes somsärskilt angelägen blev föremål för granskning. Reservanterna i utskottet (c,m, fp) förordade å sin sida i princip återinförande av obligatorisk lagrådsgranskningoch framhöll därvid som sin åsikt att lagrådsgranskningen utgjorde ett vidgatskydd för rättssäkerhetsintresset och för enhetlighet, konsekvens och klarhet irättssystemet. Även reservanterna framhöll värdet av att en utskottsminoritetfick rätt att föranstalta om lagrådsremiss. Enligt vad som inhämtats från statsrådsberedningenhar extra avdelning av lagrådet varit förordnad till 11april 1974 samt från . v. förordnande för extra avdelning från till . Underår 1974 till avgivna propositioner som gi-anskats av lagrådet Prop. ang. förslag till ny firmalag ang. förslag till ny lagstiftning om kriminalvård i anstalt m. m. ang. förslag till gruvlag m. m. ang. lag om inrikes vägtransport ang. ändring i vattenlagen (1918:523), m. m. 1974:97 ang. lag om ersättning vid frihets- (Ju) 1974:124 ang. förslag till lag om visst (Ju) 1974:128 ang. förslag till aktiefondslag, (Fi) 1974:146 ang. förslag till lag om vissa (1) mineralfyndigheter, m. m. 1974:168 ang. förslag till lag om kredit- (Fi) politiskamedel, m. m. I samtliga fall har lagrådets yttrande föranlettändringar i de ursprungliga förslagen. Somjämförelse bör nämnas att 1970 remitterades ca 60 propositioner till lagrådet,1971 (det år då grundlagsändringen trädde i kraft) ca 30, 1972 15 och 1973 13. Underår 1974 till avgivna propositioner som inte remitterats till lagrådetehuru de enligt de tidigare gällande bestämmelserna eller praxis skulle haremitterats dit. 1974:18 ang. ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom, m. m. 1974:29 ang. ändring i tagen (1914:45) omkommission, handelsagentur och handelsresande 1974:38 om ändring i atomansvarighets- (Ju) lagen (1968:45) 1974:42 ang.inkassolag, m. m. 1974:44 ang.ändring i (Ju) (sänkning avmyndighetsåldern m. 1974:52 ang. fortsatt giltighet av lagen (Ju) (1969:36) omtelefonavlyssning vid förundersökning ang. grovt narkotikabrott m. m. 1974:53 ang. lag om fortsatt giltighet av (Ju) lagen (1952:98) medsärskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 1974:55 ang. fortsatt giltighet av lagen (Ju) (1973:162) om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund 1974:68 ang. lag om fortsatt giltighet av (Ju) lagen (1942:429) omhyresreglering m. m. m. m. ang. ändring (1972:429) ang. lag om tvister, m. m. i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolaroch förvaltningsprocesslagen (1971:291) ang. ändring i lagen om skatterätt och länsrätt, m. m. ang. ändrad lagstiftning om rätt att döda annans hund, m. m. ang. skyldighet att använda bilbälte ang. lag om nordisk vittnespliki, m. m. " (Ju) ang. ändring i lagen om försäkringsrörelse (1948:433) ang. lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) ang. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring ang. ändring i lagen cta avsättning till arbetsmiljöfond ang. lag om ändring i föräldra- balken, m. m. (avsergrunderna för omyndighetsförklaring m. 1974:143 ang. lag om verkställighet av (Ju) utländsk dom som meddelatsenligt vissa internationella järnvägsfördrag, m. m. 1974:144 ang. lag om ändring i lagen (Ju) (1969:246)om fastighetsdomstol 1974:147 ang. lag om ändring i lagen (Ju) (1930:173) om beräkning avlagstadgad tid, m. m. 1974:150 ang. riktlinjer för bostadspoli- (B) 1974:151 ang. lag ombostadsdomstol (Ju) 1974:152 ang. lag omändring i förköps- (Ju) lagen (1967:868) 1974:153 ang. lag om försöksverksamhet med (Ju) avfattande av dom ochslutlig beslut i tvistemål enligt formulär 1974:154 ang. viss lagstiftning om trafik- (Ju) 1974:166 ang. lag om ändringar i naturvårds- (Jo) lagen (1964:822) ochskogsvårds-lagen (1948:237), m. m. 1974:174 ang. lag om anställningsskydd i (Fi) -a -é - i c 2 S K . to o. > e/J Ö =3 a p C u u r- a> u tS: : > u C c "c c äJ 3 c C dels fortsatt giltig ;lsen (1969:356) om miljövårdande åt- T3 C :ttj c eo C c se om ungöre g till görel av kl bidra eo,v; iÄ j: tS -1 « 2 2 c 3 S c eo :ta OÄ eo S < .= r- T: a '" lu o J< ' 8 '.2 -o lU to -n ö ,A E -t/5 c S E a> . E 2 o M »""i £ J3Sa to C O) Enligt riksdagsordning § 54 borde Kungl.Maj:ts propositioner avlämnas till så snart sig göra låter.Bestämmelsen infördes i syfte att förhindra att propositioneravlämnades alltför sent och att därigenom förebygga en eljest svår forcering avriksdagsarbetet , I bestämmelsen föreskrevs vidare attpropositioner som avsåg statens inkomster och utgifter för nästkommandebudgetår i princip skulle avlämnas till frånriksdagens öppnande. För övriga propositioner, som Kungl. Maj:t fann börabehandlas under vårsession, gällde en motsvarande tidsgräns . Endast om Kungl. Maj:t prövade uppskov med framställningen ländariket till men eller eljest fann synneriiga skäl föreligga för dess avlåtandefick sådan proposition avlåtas . Proposition ansågs inte ha avlämnatstill , förrän den anmälts i kammaren av talmannen, vilket inte brukarske förrän tryckt upplaga av propositionen utdelats till ledamöterna iriksdagen. I1971 års granskningsbetänkande (KU 1971:34) konstaterade utskottet att intemindre än 35 propositioner, eller av det totala antalet, undervårsessionen 1970 hade anmälts efter nittiodagarsgränsen. Vidare konstateradesen kraftig anhopning av propositioner till,vissa tider, såsom efterpåskuppehållet. Enligt utskottet innebar en sådan anhopning av avlämnadepropositioner stora olägenheter för . Särskilt framhölls olägenheternaför de enskilda riksdagsledamöterna, som har att inom en begränsad tid väckamotioner med anledning av propositionerna, liksom för utskottens beredning avärendena och svårigheterna att få en tillfredsställande redovisning i massmediaav en stor mängd och koncentrerat behandlade frågor av allmänt intresse.Utskottet ansåg de angivna förhållandena otillfredsställande och menade attdet var av stor vikt att undersöka vilka möjligheter som stod till buds för attåstadkomma en jämnare belastning i riksdagsarbetet. Utskottet förutsatte attgrundlagberedningen skulle ägna dessa frågor erforderiig uppmärksamhet. Medhänvisning till påpekanden framhöll grundlagberedningenbl. a. följande (SOU 1972:15 s. 234): När det gäller att få till stånd en bättre sakernasordning är de givna utgångspunkterna att varje proposition bör avlämnas i godtid före den tidpunkt då senast måste träffa sitt avgörande och atttillflödet i övrigt bör vara sådant att motions-, utskotts- och kammararbetetkan flyta jämnt. Att kräva att merparten av propositionerna skulle läggas påriksdagens bord i början av vore knappast realistiskt. 'Vad man kaninrikta sig på är att propositioner så långt sig göra låter lämnaskontinueriigtunder . Men detta är inte tillfyllest för att skall kunnaskaffa sig det erforderiiga underiaget för sin arbetsplanering. måsteockså få del av planer över propositionsavlämnandet. Regeringen bör göra uppdessa planer i samråd med arbetsledande organ. Deangivna riktlinjerna bör komma till uttryck i riksdagsordningen. Ett dyliktlagfästande lär emellertid inte vara nog för att man skall kunna hoppas påavsevärt drägligare arbetsförhållanden under det åriiga slutskede.Flera omständigheter samverkar till att arbetsbelastning kommer attförbli starkast . Budgetbehandlingen tar sin stora tribut avarbetstiden. Många propositioner har samband med budgeten och måste därförbehandlas jämsides med budgetpropositionen. Semestrarna ochregeringens budgetarbete gör det svårt att öka antaletpropositioner som avlämnas . Ofta ter det sig angeläget att intefördröja genomförandet av en reform från till den genomatt vänta med riksdagsbehandlingen av en proposition. - Särskildaregler bör därför gälla för propositionsavlämnandet under våren.Grundlagberedningen vill föreslå en lösning som innebär att skaffarsig ett fastare grepp om propositionstillströmningen under den aktuella tidenoch att propositionsfristerna förkortas något. 1 propositionen 1973:90 med förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning m. m. riktade departementschefen kritikmot den av grundlagberedningen föreslagna förkortningen med ungefär tio dagarav propositionstiderna. Härvid anfördes bl. a. följande (prop. s. 169): Förslaget om förkortning av propositionstidernabeaktar enligt min mening inte betingelserna för regeringenspropositionsarbete. Redan f n. förekommer under statsrådsberedningens ledningoch i samråd med företrädare för en noggrann planering av denordning i vilken vårens propositioner skall avlämnas till . Storaansträngningar görs att färdigställa propositionerna enligt den upprättadeplanen. Trots detta har det inte kunnat undvikas att ett antal propositionermåste avlämnas efter utgången av gällande propositionstider. Det har inteheller varit möjligt att undvika en anhopning av propositioner till fristernasslut. Förklaringarna till detta är flera. Först och främst måste,som,beredningen själv påpekar, beaktas att många tjänstemän inom departementenunder hösten är sysselsatta med arbetet pä budgetpropositionen och först sedandetta är avslutat kan ägna tid åt andra propositioner. Den höga reformtaktenställer vidare stora krav på departementens personella resurser. Härtill kommernaturligt nog att regeringsförslag kan ha sin grund i förhållanden som inte harvarit möjliga att förutse eller beakta . Önskemålet att inte fördröjagenomförandet av angelägna reformer har lett till att utvägen att vänta med behandlingenav en proposition till kommande höst i flera fall har framstått somoacceptabel. Avdet sagda framgår att man inte kan lösa problemen som uppstår för utskott ochkammare till följd av fördröjningar i propositionsavlämnandet endast genom attförkorta de i RO föreskrivna propositionstiderna. Beredningen har över huvudtaget inte pekat på någon åtgärd som skulle kunna underiätta för departementenatt tidigarelägga propositionsavlämnandet. Under sådana omständigheter anserjag mig inte kunna biträda förslaget om förkortning av propositionsfristerna.Ansträngningarna bör enligt min mening i stället riktas in dels på att sålångt möjligt avlämna vårens propositioner före utgången av nu gällandepropositionstider, dels på att undvika en stark anhopning av nya propositionertill fristernas slutperiod. Det bör vidare vara möjligt att öka andelen propositionersom behandlas . Storuppmärksamhet kommer givetvis också i fortsättningen att ägnas dessa spörsmålinom departementen och statsrådsberedningen. ansåg däremot i sittbetänkande (KU 1973:26) med anledning av propositionen jämte motionerattgrundlagberedningens förslag beträffande förkortning av tidsfristerna förpropositionsavlämnandet borde genomföras. beslöt också i enlighethärmed. De nu gällande reglerna om propositionsavlämnandetfinns i 3 kap. riksdagsordningen. Enligt 2 S skall regeringen senast den 10januari eller, om hinder möter till följd av inträffat regeringsskifte,möjligt därefter avlämna budgetproposition för det närmast följandebudgetåret. Kompletteringsproposition skall, om hinder inte möter, avlämnasföre utgången av april månad. Annan proposition angående anslag för detnärmast följande budgetåret skall avlämnas , såvidaregeringen inte finner att propositionens behandling kan uppskjutas tillföljande . Enligt 3 i; skall annan proposition än sådan som avses i 2ij avlämnas om regeringen anser att propositionen börbehandlas under pågående . De nu nämnda bestämmelserna gäller inte ombudgetpropositionen med stöd av 2 S har avlämnats efter , eller ifråga om proposition varigenom regeringen enligt lag för prövning underställerriksdagen en utfärdad förordning, eller om regeringen finner synneriiga skälföreligga att avlämna propositionen senare (4 i;). Enligt 5 J; bör regeringenavlämna sina propositioner på sådana tider att anhopning av arbete hosriksdagen om möjligt förebyggs. Regeringen skall samråda med talmannen därom.Proposition kan avlämnas även när inte pågår. Enligttilläggsbestämmelse 3.1.1 avlämnas proposition genom att den ges in tillkammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid sammanträde med kammaren efter detatt den har delats ut till ledamöter. Föratt närmare belysa frågorna om propositionsavlämnandet har inom utskottetskansli företagits en översiktlig genomgång av samtliga till riksdagenavlämnade propositioner (720 stycken) avenkammarriksdagens verksamhet. Särskilt har studerats spridningen i propositionsavlämnandet,dels i ett helårsperspektiv, dels och framför allt under vissa perioder undervårsessionerna i anslutning till de i riksdagsordningen intagna bestämmelserna.En sammanställning redovisas i bilaga 9 A. Av denna framgår bl. a. att någonmera betydande förskjutning av propositioner från vår- till höstsessionernainte har skett. Någon förbättring beträffande de från sida oftakritiserade förhållandena med kraftig anhopning av propositioner till vissatider (sent) under vårsessionerna torde inte heller ha skett. Sålunda har igenomsnitt av alla propositioner under vårsessionerna avlämnats tillriksdagen den av de fastställda positionstiderna och drygt entredjedel under den före resp. propositionstids utgång. Andelenpropositioner som avlämnats efter propositionstidernas utgång har dessutomstadigt ökat och uppgått tillnästan 20 96 av samtliga vårsessionens propositioner. Här bör också observerasatt statistiken - liksom den tidigare av grundlagberedningen redovisade -avsertidpunkterna för propositionernas avlämnande till (kammarkansliet)och inte tidpunkterna för anmälan och bordläggning i kammaren. För mångapropositioner har detta över huvud taget inte inneburit någon skillnad, menför det stora flertalet har det inneburit att propositionerna i själva verketblivit tillgängliga för riksdagsledamöterna än denangivna. varierade dessa tidpunkter mellan O och och förett 30-tal propositioner var skillnaden minst . Beträffandeavlämnandet av propositioner års vårsession, vilket studeratssärskilt, kan nämnas följande. Av de 23 propositioner som avlämnades efterpropositionstidens utgång föranledde 10 stycken följdmotioner, sammanlagt 52stycken. Som exempel kan särskilt framhållas propositionerna nr 98 (avlämnadden ) med förslag till förordning om ändring i förordningen om statligförmögenhetsskatt, m. m. och nr 122 (avlämnad ) angående reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. Dessa propositioner,som föranleddes resp.12 motioner,behandlades i kammaren den 27 resp. . Av de andrapropositioner som avlämnades efter propositionstidens utgång kan nämnas nr 77med förslag till lag om rättegången i arbetstvister m. m. (vilken omfattadenästan 300 sidor). Denna proposition, som föranledde endast två motioner,avlämnades till och behandlades i kammaren . Avde 43 propositioner som avlämnades under den av propositionstidenföranledde 32 stycken följdmotioner, sammanlagt 150 stycken. Som exempel kannämnas att propositionerna nr 28 (vilken omfattade nästan 500 sidor) angåendeden statliga kulturpolitiken och nr 70 (som var på drygt 100 sidor) med förslagtill abortlag m. m. - tillsammans med ytterligare ett antal propositioner -avlämnades till , dvs. före 70-dagarsgränsen',och föranledde 33 resp. 21 följdmotioner. Dessa ärenden behandlades i kammarenden 22 och . Även propositionerna nr 83 med förslag till lag om ändringi vattenlagen, m. m. och nr 88 med förslag till lag om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen, m. m. var av ett mera betydande omfång (vardera påca 300 sidor) och avlämnades under den av propositionstiden (den 5och ). I dessa fall väcktes dock endast fyra motioner. Såsom ovan nämnts har i den nya riksdagsordningen(3 kap. 5 >;) intagits en bestämmelse om att regeringen skall samråda medtalmannen om avlämnandet av propositioner på sådana tider att anhopning avarbete hos om möjligt förebyggs. Sådant samråd har också sedan längeförekommit och lett till bl. a. att statsrådsberedningen om åretupprättar förteckningar över de propositioner som avses bli avlämnade och ' Båda dessa propositioner innehöll anslag förnästkommande budgetår. denberäknade tidpunkten för detta. Att dylika förteckningar är ägnade attunderiätta planeringen av arbete är uppenbart. En förutsättninghärför är dock att planerna är realistiska och i det väsentliga kan följas.Inom kammarkansliet har under varje riksdagssession upprättats förteckningaröver hur propositionsavlämnandet skett och därvid iakttagna förseningar iförhållande till såväl statsrådsberedningens ursprungliga som dess senarereviderade förteckningar. En sammanställning av dessa uppgifter avseende desenaste fyra åren redovisas i bilaga 9 B. Avdenna sammanställning framgår bl. a. att förseningen i förhållande till de ijanuari lämnade ursprungliga förteckningarna ökat något och uppgåtttill i genomsnitt ca . För ungefar av de avlämnadepropositionerna har de ursprungliga planerna inte kunnat hållas. Vadbeträffar avlämnandet av propositioner till under vårsessionen 1974i förhållande till den av statsrådsberedningen upprättadeförteckningen kan nämnas följande. I förteckningen upptogs sammanlagt 114propositioner av vilka ett tiotal angavs kunna uppskjutas til! höstsessionen.För ytteriigare några propositioner framhölls att tidsplanen var osäker. Bl,a. gällde detta tidpunkten för undertecknande av vissa dubbelbeskattningsavtal.Ett trettiotal av de i förteckningen upptagna propositionerna avlämnades ejunder vårsessionen. Däremot avlämnades ett fyrtiotalpropositioner, som inte medtagits i den ursprungliga förteckningen.Beträffande de aviserade propositionerna avlämnades under vårsessionen etttiotal vid den angivna tidpunkten, medan ett tiotal avlämnades före och ettsextiotal efter denna tidpunkt. Härtill kommer, som nämnts, ett trettiotalpropositioner som aviserats men ej avlämnats under vårsessionen. De i förhållande till den ursprungliga planenuppkomna förseningarna för de under vårsessionen 1974 avlämnade propositionernahar varierat mellan och två och en halv månad (förjustitiedepartementets propositioner nr 95 med förslag till lag om nordiskvittnesplikt m. m. och nr 124 med förslag till lag om visst stöldgods, m. m.,vilka avlämnades så sent att behandlingen uppsköts till höstsessionen). Dengenomsnittliga förseningen för det sextiotal propositioner där en närmareberäknad tidpunkt för avlämnandet hade angetts uppgick till nästan tre veckor.Stora variationer har dock iakttagits beträffande de olika departementenspropositioner. Sålunda har exempelvis propositioner istort sett avlämnats till i enlighet med de ursprungliga planerna,medan särskilt stora förseningar uppkommit för justitie-, jordbruks- ochfinansdepartementens propositioner. För - liksom i viss utsträckningför justitie-, industri-, kommunikations- och arbetsmarknadsdepartementen -har avvikelserna i övrigt från propositionsförteckningen varit särskilt stora,såväl beträffande antalet nytillkomna som beträffande antalet ej avlämnade propositioner.För jordbruks-, försvars-, utrikes- och handelsdepartementenhar däremot planen i detta avseende i huvudsak överensstämt med det verkligautfallet. För de sistnämnda tre departementen har dock antalet avlämnadepropositioner varit relativt litet. En närmare sammanställning av dessauppgifter redovisas i bilaga 9 C. 164fl//asa 9 A »/ 00 (N -"i- rr r.-* otT tx? r f in Tf ON _L o :3 ,= 3 3 *- i_ t- o ;= , '*- 't/i D. o P Q. tyi w *- oo TT o oo r- t r- r- < O On CTn C C C C C C Q> tu OJ UJ OJ W 00 DO DO C30 tsO t c c c n c c 165 Bilaga 9 B B, 2 ' t/i -- rr ttD 'T DO -a c > 'c 00 to «j a - ffl .5 c (/5 Ä 3 ö fr, .j ep tn in (N 00 in Tj- O vO rN o o rsl o 00 rN to t/5 166 Bilaga 9 C 5 ca o i" f p '" e ra C -j K -OO*0»rM*-.irsi-i/-jO ra "3 "V. pz I I I o I - -rsl r*% - i Cj.cs.Cir>|r>|'-;C>*no 0 *-.r--rsi»/~i rsiOTj-rsi ta _ *- 00 c c 3 rsl O -f C (U ec i, o , ca t/, ' _ ca < Q. :2 > 'eö j :co :ta 3 ta -.S . > 2 c S £ o U c :ta . O T3 00 n. <0'''/--0- O rM--- *Orn- Q, CA "D s I g, o O) -o Q. o. g _ .j :n cj (U (U - o ca c3 o T, Regeringensbehandling av skrivelser den l.december 1973- Skrivelsernauppdelade i olika kategorier efter art av behandling. Källa: Regeringensskrivelse 1975:3. Kategori 1: Ärendet i sin helhet slutbehandlat. 2: Ärendet delvis slutbehandlat, delvis föremål förutredning eller beroende på regeringens prövning. 3: Ärendet i sin helhet under utredning eller efierutredning beroende på regeringens prövning. 4:Ärendet i sin helhet beroende på regeringens prövning. PMangående statlig myndighets skyldighet att vid trycksaksframställning samrädamed Allmänna förlaget Maj:t beslöt utfärdakungörelse (1974:335) om framställning och utgivning av publikation, blanketteller annat tryckalster för statens räkning. I kungörelsen förordnades attdylik framställning och utgivning som kostar mer än skall, omKungl. Maj:t ej föreskriver annat, ske antingen efter samråd med Allmännaföriaget innan anbud infordras eller genom att nämnda föriag anlitas. Den nyakungörelsen trädde i kraft den då den tidigare kungörelsen(1969:142) om skyldighet förstatliga myndigheteratt anlita AktiebolagetAllmänna föriaget upphörde att gälla. Beträffande bakgrundentill den nya kungörelsen kan nämnas följande. Näringsutskottetbehandlade i sitt betänkande NU 1974:9 bl. a. en motion (1974:249) av herrRegnéll m. fi-. (m) vari hemställdes "att i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:t skyndsamt måtte framlägga förslag omupphävande av statliga organs skyldighet att i vissa fall anlita Allmännaföriaget". 1näringsutskottets betänkande lämnades en utföriig redovisning av fråganstidigare behandling i , m. m. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionen och anförde därvid följande: