bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — har påbörjats arbete med att för-, bereda enfullständig och fortlöpande kartläggning av kemiska ämnen och beredningar medavseende på bl. a. varornas sammansättning och omsättning. Avsikten är attårliga rapporter från tillverkare och importörer skall ligga till grund förproduktregistret. Dådet gäller bullerproblemet inom industrin pågår på åtskilliga håll forsknings-och utvecklingsarbete. Arbetet bedrivs i viss utsträckning inom särskildabranschgrupper. Som exempel kan nämnas arbetsgrupper mot buller inombetongvaruindustrin, inom verkstadsindustrin, inom livsmedelsindustrin ochinom cellulosa- och pappersindustrin. Arbetarskyddsstyrelsensarbetsmedicinska avdelning har flera forskningsprojekt som rör bullerproblemetoch kemiska hälsorisker, bl. a. avseende cancerrisker inom PVC-bearbetandeindustri. Arbetsrasteroch förbud mot användning av kvinnlig arbetskraft 1 arbetarskyddslagen finns vissa bestämmelser omarbetsraster m. m. Enligt 17 {; skall arbete, som utförs under minst sextimmar av dygnet, i den utsträckning som kan anses erforderiig med hänsyn tilldess beskaffenhet ochvaraktighet samt arbetsförhållandena i övrigt avbrytas genom en eller fleralämpligt föriagda raster av tillräcklig varaktighet. Med rast förstås sådantavbrott i arbetstiden vars varaktighet är på förhand bestämdoch under vilketarbetstagaren fritt förfogar över sin tid och inte behöver kvarstanna på arbetsstället.Om arbete på grund av samband med mekaniskt driven arbetsprocess eller tillföljd av annat förhållande kräver ihållande anspänning eller eljest är särskiltpåfrestande, skall enligt 18 5 erforderiigt antal lämpligtavpassade och förlagda arbetspauser beredas arbetstagaren. Arbeispaus är ett påförhand bestämt kortvarigt uppehåll för att bereda arbetstagaren avkopplingfrån arbetet och är inte att anse som rast. Iarbetarskyddslagen finns vidare särskilda bestämmelser om kvinnors användandei arbete. stadgas sålunda förbud mot att använda kvinna till arbeteunderjord i gruvor eller stenbrott. Förbudet avser inte arbetstagare iöverordnad ställning som ej utför kroppsarbete. Arbetarskyddsstyrelsen kanmedge undantag från bestämmelsen. Enligt 40 i? arbetarskyddslagen skall påarbetsställe där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts blandarbetstagarna utses ett eller flera skyddsombud. Skyddsombud skall utses ocksåpå annat arbetsställe om arbetsförhållandena påkallar det. Skyddsombud utsesav lokal facklig organisation som är bunden av kollektivavtal i förhållandetill arbetsgivaren. Finns ej sådan organisation utses skyddsombud avarbetstagarna. För arbetsställe där skyddsombud ej tillsatts ägeryrkesinspektionen, om förhållandena påkallar det, medge alt lokal avdelning avsådan organisation, som är att anse som huvudorganisation enligt lagen(1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt, utser skyddsombud utanförkretsen av arbetstagare (regionalt skyddsombud). Om mer än ett skyddsombudfinns på visst arbetslälle skall eli av ombuden utses att vara huvudskyddsombudmed uppgift att samordna skyddsombudens verksamhet. I lagen finns ocksåbestämmelserom skyddsombuds rättigheter och befogenheter. Sålunda föreskrivs i40 b § alt, om visst arbete innebär omedelbar och allvarlig fara förarbetstagares liv eller hälsa och rättelse inte genast kan uppnås genomhänvändelse till arbetsgivaren, skyddsombud kan bestämma att arbetet skallavbrytas i avvaktan på ställningstagande av yrkesinspektionen. I41 ij ges vissa regler om skyddskommitté. skall finnas vidarbetsställe där minst 50 arbetstagare regelbundet sysselsätts och varasammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetstagarna. Skyddskommittéskall tillsättas även vid arbetsställe med mindre antal arbetstagare om detbegärs av arbetstagarna. Företrädare för de anställda utses av lokal fackligorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren.Finns ej sådan organisation utses företrädare av arbetstagarna. 1 arbetarskyddslagen ges åtskilliga regler enligtvilka arbetarskyddsstyrelsen eller yrkesinspektionen kan besluta omföreskrifter eller föreläggande om skyddsåtgärder eller förbud mot vissverksamhet m. m. Beslut om föreläggande eller förbud kan kombineras med vite.Underlåtenhet att vidta förelagd åtgärd inom angiven tid leder till attvitesbeloppet på talan av åklagare utdöms av domstol. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot föreläggande, förbud ellerföreskrift som meddelats med stöd av vissa närmare angivna bestämmelser kanenligt 63 5 dömas till böter eller fängelse i högst . Har föreläggandeleller förbudet förenats med vite skall dock ej dömas till ansvar. I 64-66 ijijfinns vissa bestämmelser enligt vilka arbetsgivare, som underiåter att fullgöraviss anmälningsskyldighet eller lämnar oriktig uppgift i vissa fall tilltillsynsmyndighet m. m., kan dömas till böter. Vidare gäller enligt 62 ! ; attarbet.sgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet använder minderårig eller kvinnatill arbete i strid med vissa närmare angivna bestämmelser kan dömas tillböter. Vissastraffbestämmelser har också meddelats i arbetarskyddskungörelsen. Sålunda kanböter ådömas arbetsgivare enligt 72 S bl. a. om han underiåter att föranstaltaom undersökning eller besiktning och provning som av arbelarskyddsstyrelsenföreskrivits i vissa fall eller om han brukar tryckkäri, rörledning,lyfianordning, transportanordning eller lyftredskap i strid med vissabestämmelser i kungörelsen. Dennärmare utformningen av sankiionssyslemel togs upp av föredragandedepartementschefen i prop. 1973:130 angående ändringar i arbetarskyddslagstiftningenoch andra åtgärder för bättre arbetsmiljö. Han anförde därvid bl. a. följande(s. 192). Utredningen har inte funnit skäl att frångå dennuvarande konstruktionen av arbetarskyddslagens ansvarsregler i vad den innebäratt straffhot i allmänhet inte inträder förrän tillsynsmyndighet meddelatförbud, föreläggande eller föreskrift och påbudet inte efterkommits. Lik.som remissinstansernagodtar jag i princip denna ståndpunkt. I sammanhanget är del naturligtvis avbetydelse alt inrymmer vissa bestämmelser som kan bli aktuella vidallvariigare missförhållanden på ett arbetsställe. Enligt min mening skulledet dock allmänt sett vara en inte önskvärd utveckling om frågor beträffande dekrav som arbetarskyddslagstiftningen ställer blev i ökad omfattning hänskjutnatill domstolsprövning i straff rättsligt förfarande. Det ligger i sakens naturatt de bedömningar och avvägningar som behövs för att avgöra sådana frågor görsbäst av arbetarskyddets organ under medverkan av arbetsmarknadsparterna. Han framhöll vidare att det kan förutsättas attarbetsmiljöutredningen under sitt fortsatta arbete med tonvikt på det materiellainnehållet i arbetarskyddslagstiftningen kommer att få tillfälle att närmarepröva den lämpligaste omfattningen av arbetarskyddsslyrelsens rätt att meddelaföreskrifter som är förenade med omedelbar siraffgaranti. sambandmed andra överväganden av bl. a. lagteknisk natur borde inte föregripas. Pånärmare anförda skäl förordade departementschefen att hela frågan om denrättsliga karaktären av föreskrifter som arbetarskyddsstyrelsen meddelar tasupp till samlad bedömning i anslutning till att utredningen genomför sinfortsatta översyn av hela lagstiftningen på arbetsmiljöområdet. Med anledning av yrkandet i motionen 1975:772angående ändrade stats-bidragsbcstämmelser för företagshälsovården kan erinrasom att enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring sjukvårdsförmånerna är -frånsett de som utgår i samband med havandeskap - begränsade till att avseersättning vid sjukdom. Reglerna innebär att ersättning för utgifter vidhälsokontroll inte utgår till försäkrad. Enligt en särskildundantagsbestämmelse kan emellertid arbetsgivare fö ersättning förhälsovårdande åtgärder som kommit hans arbetstagare till godo. Enligtbestämmelsen kan försäkringskassa med arbetsgivare som anordnar läkarvård ellervidtar andra sjukvårdande åtgärder, så att kassans utgifter försjukvårdsersättning kan antas minska, träffa överenskommelse om skäliggottgörelse för arbetsgivarens kostnader. Bland åtgärder av hälsovårdande natursom kan ersättas är t. ex. undersökningar för erhållande av arbetsanställning,kontrollundersökningar, yrkeshygienisk verksamhet o. d. Enligt särskildatillämpningsföreskrifter för kassan förbinda sig att gottgöra arbetsgivarenhögst hälften av hans nettokostnad för sjukvårdande åtgärder. Hararbetsgivaren vidtagit även hälsovårdande åtgärder, för gottgörelsen bestämmastill högst hälften av de sammanlagda kostnaderna för sjuk-och hälsovård underförutsättning att minst hälften av dessa kan antas belöpa på de sjukvårdandeåtgärderna. Överenskommelsen skall fastställas av för attbli gällande. 1 fråga om utbildning i arbetarskyddsfrågor intarden till arbetarskyddsstyrelsen knutna utbildningsdelegationen förarbetarskyddsfrågor en central plats. Delegationen skall vara ett organ församråd och samverkan i utbildningsfrågor på arbetarskyddsområdet och därvidfortlöpande följa behovet av utbildning i arbetarskyddsfrågor för dem som ärverksamma i arbetslivet och verka för att sådan utbildning kommer till ståndsamt att samordning sker av utbildningsverksamheten på området. Delegationenskall vidare ange riktlinjer för arbetarskyddsutbildningens innehåll ochomfattning ni: m. för olika kategorier. I delegationen ingår bl. a. företrädareför arbetsmarknadens parter. Utbildningaw löietngshälsovårdcnsfunkiionärer sier bl. a. inom arbeiar-skyddsstyrefsen. Arbetarskyddsstyrelsenhar anordnat kurser för skyddsingenjörer, företagsläkare,företagssköterskor och dammprovare.Beträffande utbildningens innehåll och fordringar för tillträde tillutbildningen kan hänvisas till en av arbetarskyddsstyrelsen utgivensammanfattning. Arbetsmiljöutbildningen i Sverige-lägesredovisning i november1973. I utbildningen av skyddsingenjörer utgör yrkeshygien ett dominerandeinslag. Under /74 har 90 skyddsingenjörer, 90 företagsläkare,140 företagssköterskor och 30 dammprovare genomgått utbildning. Avarbetarskyddsstyrelsens anslagsäskanden för nästa budgetår framgår bl. a. attstyrelsen /74 arrangerat fortbildning för förutvarandedeltagare i kurser för företagsläkare, skyddsingenjörer, företagsskö-terskor m.fi. 1 utbildningen, som pågick , deltog över 200 personer. Liknandefortbildningsdagar kommer att ordnas även framgent. Vidare framgår attstyrelsen avser att under innevarande budgetår starta en försöksutbildning iarbetsmiljöfrågor för vissa särskilt kvalificerade skyddsombud och annan iskyddsarbetet engagerad, kvalificerad personal. Vidare kan nämnas attutbildningsdelegationen f n. genomför en kartläggning avarbetsmarknadsorganisationernas planer och önskemål beträffande vidareutbildningav skyddsombud och arbetsledare. Avsikten är att det material som insamlas bl.a. skall ligga till grund för delegationens bedömning av möjligheterna attsamordna insatserna vid framtagning av vidareutbildningsmaterial. Arbetarskyddsstyrelsensvarar också för utbildningen av den inspekterande personalen inomyrkesinspektionen. Utbildningen inleds på distrikten och omfattar de sexförsta månaderna av anställningen. Efter omkring tjänstgöring följeren inspektörskurs fördelade . Påinspektörskursen följer efter ytteriigare tjänstgöring kortare kompletteringskurser.För anställning som yrkesinspektör gäller inte några särskildakvalifikationskrav. Enligt en inom arbelarskyddsstyrelsen upprättad sammanställningöver erfarenhet från arbetslivet före anställning vid yrkesinspektionenframgår bl. a. att - med undantag för kemiutbildade - de yrkesinspektörer somanställts fr. o. m. vanligen har mera än arbetslivserfarenhetsamt att 11 skyddsombud och 5-6 andra personer med motsvarandebakgrund anställts. Förutbildning av skyddsombud svarar enligt 40 a ! ; arbetarskyddslagen arbetstagareoch arbetsgivare gemensamt. SAF, LO och PTK har träffat enöverenskommelse om utbildning i arbetsmiljöfrågor, som avser såvälgrundutbildning som vidareutbildning av skyddsombud, arbetsledare och deanställdas representanter i skyddskommitté. Vidareutbildning kan omfatta såvälfördjupade kunskaper inom de ämnesområden vilka ingår i grundutbildningen somspecialkurs. Utbildningens inriktning och omfattning fastställs avförbundsparterna eller, om de är ense därom, inom företagen med hänsyn till densärskilda arbetsmiljösituation som föreligger. Planering av grundutbildningensuppläggning och genomförande samt av vidareutbildning sker i skyddskommittén.Om sådan saknas sker planeringeni samråd mellan arbetsgivaren, arbetstagarna och berörd facklig organisationeller efter överenskommelse i företagsnämnden. Vid utbildningen skallföretaget utge ersättning för föriorad arbetsinkomst eller om utbildningen skerpå fritid ersättning som om utbildning varit föriagd till arbetstid. 1överenskommelsen finns också bestämmelserom utbildning av handledare. Tillutbildning av skyddsombud och vissa andra personalkategorier kan bidrag utgåfrån arbetarskyddsfonden. Med medel från arbetarskyddsfonden hararbetarskyddsnämnden, som är SAF:s och LO:s gemensamma organ påarbetarskyddsområdet, utarbetat ett gemensamt grundutbildningsmaterial, Bättrearbetsmiljö. Materialet har hitintills utgivits i 110 000-120 000 exemplaravsett för 30-40 timmars undervisning i form av studiecirklar. Vidare harutformats material anpassat efter särskilda branscher. Enligt de normer förbidrag till arbetsmiljöutbildning som arbetarskyddsfonden fastställt bekostarfonden kursmaterialet och bidrar därutöver med visst belopp per deltagare vidundervisning i studiecirklar. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag också utgåvid internatundervisning. För att leda undervisningen har med stöd frånarbelarskyddsfonden utbildats omkring 6 000 handledare. Enligt uppgift ibudgetpropositionen beräknas omkring 60 000 skyddsombud genomgågrundutbildningen under innevarande budgetår. Arbetarskyddsnämndenhar vidare beslutat inleda arbete med att utarbeta material förvidareutbildning på fem områden, som rubriceras på följande sätt, nämligenbelysning, kemiska hälsorisker, planering och projektering av arbetslokaler,skyddsombudet och skyddsarbetet samt ergonomi. Nämnden har frånarbetarskyddsfonden erhållit anslag för produktion av ett redan utarbetetvidareutbildningsmaterial-beträffande buller. 1 det ovan nämnda materialetingår bl. a. undervisning i mätteknik. En omfattande fortbildning iarbetsmiljöfrågor sker även vid ett flertal andra myndigheter och organisationer.Arbetarskyddsstyrelsen orde en sammanställning av den då planeradeverksamheten som publicerades i ett specialnummer av Aktuellt frånarbetarskyddsverket (nr 2 1974). Vadhärefter angår utbildningen inom SÖ- och UKÄ-området kan hänvisas till enredogörelse i SoU 1973:25. Härutöver kan följande anmärkas. Enligt beslut avstatsmakterna har vid högskolan i inletts en högre tekniskutbildning och forskning på det arbetsvetenskapliga området. I budgetpropositionen,bil. 10, anför föredraganden att han avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att vid högskolan inrätta en tjänst som biträdande professor iteknisk psykologi och en tjänst som biträdande professor i bergmaskinsteknik(människa-maskinsystem i underjordsmiljö), båda den . Ipropositionen föreslås ett bemyndigande för regeringen att inrätta en professuri arbetslivets psykologi vid högskolan , Vidare föreslåsinrättande av en professur i teknisk akustik vid tekniska högskolan i . o. m. den . Vad gäller de önskemål omökad forskning på vissa områden som tagits uppi motionerna 1975:772 och 1975:1257 kan här anföras följande. Medanslag från arbetarskyddsfonden pågår ett flertal forskningobjekt som rör depsykosociala arbeismiljöproblemen. i Göteborgkartlägger sociala och psykologiska förutsättningar hos vissa kategorier avanställda i fråga om anpassning till arbetstidens förläggning och förändringari den. Vid psykologiska institutionen vid studeras delssociala effekter av arbetstidens omfattning och förläggning, dels hur olikaarbetsförhållanden, bl. a. tidspress eller monotona arbetssituationer, påverkararbetsprestation, säkerhet i arbete och arbetstillfredsställelse. Vidlaboratoriet för klinisk stressforskning på sjukhuset bedrivs tvärvetenskapligastudier av skiftarbete. På uppdrag av arbetarskyddsfonden har statistiskacentralbyrån 1974 framlagt en undersökning av svenska folketsarbetstidsföriäggning med speciell tonvikt på oregelbundna och obekvämaarbetstider. Inomarbetarskydd.sstyrelsens arbetsmedicinska avdelning pågår ett flertal projektsom rör epidemiologi. En undersökning, som utgör bakgrund till det vidavdelningen befintliga silikosregistret, syftar till att befrämja åtgärder avallmänt förebyggande natur beträffande silikos. Undersökningen omfattar ca 35000 exponerade individer över hela landet. En undersökning avser frekvensen avandningsbesvär och eksem inom hårdmetallindustrin. Ett projekt syftar till attgenom undersökning a v personer, som i sin yrkesutövning varitutsatta för relativt höga halter av något visst lösningsmedel, belysa om dettaförorsakat några påvisbara skador. Förekomsten av huvudvärk hosgjuteripersonal och långvarigt blyexponerade arbetstagares hälsotillstånd ärföremål för undersökningar i andra projekt. Ett stort forskningsprojekt avsersvetsningens arbetsmiljöproblem. Vidare bör nämnas att arbetarskyddsstyrelsendeltar i statskontorets arbete beträffande uppbyggnaden avinformationssystemet för miljövården. Medanledning av yrkandet i motion 1975:768 angående frånvaro i arbetslivet finnsskäl att här även redovLsa följande. Päinitiativ av SAF och LO har de medicinska experienheterna inom organisationernaår 1973 gemensamt slutfört en utredning angående sjukfrånvaro i arbetslivet.Resultatet av utredningsarbetet har redovisats i fyra delrapporter. Utredningenkonstaterar att det f. n. inte finns enhetlig frånvaroregistrering i landetsamt att om man vill engagera sig i frånvaroproblemen det i första hand krävsmetodologisk forskning rörande olika från-varomått och frånvaroregistrering.Vidare framhålls att det är av stort intresse för parterna att föorsaksfaktorer till sjukfrånvaron bättre klarlagda, att en förutsättning härförär tillgången till tillföriitliga och jämförbara statistiska material och atthittills gjorda försök till samordning inom arbetslivet varit otillräckliga. SedanSAF och LOöveriämnat utredningen till arbetarskyddsfonden med begäran om altfonden skulle uppmärksamma frånvaro i arbetslivet som ett högprioriterat områdeför forskning och utvecklingsarbete, har fonden beslutatföreslå SAF, LO och TCO alt delta i en styrgrupp vars uppgift bl. a. skall varaalt på grundval av den genomförda utredningen överväga behovet avforskningsinsatser på området. Med anledning av yrkandet i motionen 1975:768 omåtgärder i syfte all främja en internationell standardisering avarbetsmiljökraven kan nämnas alt del pågår ett omfattande internationelltsamarbete på detta område, i vilkel deltar. Som exempel påinternationellt slandardiseringsarbete kan anföras följande. Inom ComitéEuropéen de Normalisalion () deltar i arbetsgrupper för hissar ochgasflaskor. a. flera arbetsgrupper som sysslar medstandardiseringsarbete. Inom Internationella standardiseringsorganisalionendeltar i ett flertal arbetsgrupper. Vidare bör framhållas alt svenskamyndigheter indirekt är engagerade i det internationella samarbetet genomdeltagande i svenska organisationer som i sin tur är internationellt verksamma.Här kan nämnas arbetarskyddsstyrelsens medverkan i olika kommittéer ochgrupper inom , Svenska elektriska kommissionen,och . Inom Nordendeltar i Nordiska ämbetsmannakommiltén för arbelsmiljöfrågor. Nordiskagruppen för lyftfordonsbestämmelser och Nordiska maskinkommitién. VidILO:s allmänna konferens antogs dels en konvention (nr 139) omförebyggande och kontroll av yrkesrisker förorsakade av can-(c//ramAY)//ön(ycäw/;woch agenser, dels en rekommendation (nr 147) i samma ämne. I konventionenåläggs varje medlemsstat som ratificerar konventionen en rad åtgärder tillskydd för arbetslagarna. a. skall medlemsstaterna eftersträva attcancerframkallande ämnen och agenser ersätts med ofarliga eller mindre fariigaämnen samt upprätta ett system för registrering av data. Proposition angåendegodkännande av konventionen beräknas föreläggas . Fråganom kemiska hälsorisker i arbetsmiljön är också föremål för ett medlemsförslagtill Nordiska rådei, vari begärs att skall rekommenderasatt kartlägga bruket av fariiga och giftiga ämnen och produkter i arbetslivetsaml framlägga förslag om åtgärder på nordiskt plan för att skapa enarbetsmiljö där del råder trygghet mot psykisk, fysisk och kemisk påverkan. Iförslaget tas upp bl. a. frågan om en nordisk dalabank över fariiga och giftigaämnen. Åtskilliga av de i betänkandet behandladespörsmålen har varit föremål för bedömning. 1 samband med propositionen 1973:130 upptogsocialutskottet till behandling fiera motioner angående inriktningen av detfortsatta reformarbetet. I några motioner framfördes i allt väsentligt sammakrav beträffande de anställdas medinflytande och företagshälsovården som i dennu aktuella motionen 1975:153 (yrkande 3-5). I en motion framfördes önskemål omåtgärder för att förbättra den psykosociala miljön och i några motioner togsupp frågor om åtgärder för att begränsa buller, bl. a. normer och riktvärden förbuller. I sitt av godkända betänkande SoU 1973:25 avstyrkte utskottetbifall till yrkandena. De sålunda behandlade spörsmålen framfördes ånyo imotioner till riksdag. avstyrkte motionerna ibetänkandet SoU 1974:4, och utskottets hemställan i denna del bifölls avriksdagen. Beträffande motiveringarna till utskottets ställningstagandenhänvisas till nämnda betankanden. I vissa motioner till riksdag togs uppfrågor av mera speciell karaktär. Sålunda framställdes i en motion ett med deti motionen 1975:480 likalydande yrkande angående förbud mot enmansbetjäning pågodståg. I ett par motioner framfördes önskemål om utbildningen påarbetsmiljöområdet. Även frågan om ett fackligt institut berördes i en motion.I en motion begärdes en utredning angående frånvaron i arbetslivet, särskiltsjukfrånvaron. I ytteriigare en motion yrkades att skyddsombud ocharbetslagar-representant i skyddskommitté skulle utses av facklig organisationefter förslag av berörda arbetstagare, och i en motion framfördes önskemål angåendeskyddsombuds rätt att avbryta arbete som i allt väsentligt överensstämmer meddet i motionen 1975:1257 framförda yrkandet (yrkande 7). Även frågor om de s.k. hygieniska gränsvärdena och regelbundna pauser vid kontinueriigaarbetsprocesser och annat pressande arbete kom motionsvägen under riksdagensprövning. Vidare förekom ett yrkande om att företagshälsovården skulleunderställas landstingens huvudmannaskap. Motionsyrkandena avslogs på hemställanav socialutskottet. Ävenvid riksdag behandlade utskottet flera motionsyrkanden med näraanknytning till de nu förevarande. I en motion begärdes en samlad översyn avundervisningen i arbetarskydds- och arbetsmiljöfrågor inom alla utbildningsformeroch i en annan motion framhölls vikten av ökade resurser för forskning ochutbildning på arbelsmiljöområdet, särskilt på den psykosociala sidan. Vidareförekom yrkande om oinskränkt rätt för skyddsombud att avbryta arbete närhygieniska gränsvärden överskrids och yrkande om bestämmelser för att minskaarbetshets och utslagningar, vilket sistnämnda i allt väsentligt överensstämmermed ett yrkande i motionen 1975:1257 (yrkande 5 a). På hemställan avsocialutskottet avslog yrkandena. Beträffande skälen för utskottetsställningstaganden och 1974 hänvisas till betänkandena SoU 1973:25 ochSoU 1974:4. Vid1974 års riksdag behandlade socialförsäkringsutskottet en motion angåendeersättning från försäkringskassa för kostnad för hälsokontroll, vilket spörsmålhar nära anknytning till den i motionen 1975:772 upptagna frågan rörandeändrade statsbidragsregler för företagshälsovården. I sitt av riksdagengodkända belänkande SfU 1974:26 avstyrkte utskottet motionen.