bet · FY01LU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 4 LU 1975:4 Lagutskottetsbetänkande med anledning av motion om granskningsmyndighet förboutredningsmannaarvode m. m. I motionen 1975:22 av i (c) yrkas att hos regeringen anhåller om utredning och förslag lillinrättandeaven gransk-ningsmyndighel för bedömning av skälighet iboutredningsmans arvode m. m. Tillstöd för yrkandet anför motionären att man borde bereda möjlighet fördödsbodelägare att få boutredningsmans arvodesräkning granskad avdomstolsväsendets organisationsnämnd () eller annan opartisk myndighet påsamma sätt som sker när kontrollerar arvodesräkningar.Beträffande motiveringen i övrigt hänvisar utskottet till den tryckta motionen. Gällanderätt m. m. När en person avlidit, skall hans egendom övergåtill hans arvingar och teslamentstagare; var den döde gift, skall efterlevandemakes giftorätt dock först tas ut. Egendomen kan emellertid icke omedelbartdelas. Först måste fastställas vad som hör till kvarlåtenskapen. Vidare måsteden dödes skulder utredas och om möjligt betalas saml andra behövligaavvecklingsålgärder vidtas. Efter dödsfallet följer alltså närmast en längreeller av boulredning; under denna lid måste en stundom mycketenkel, stundom mycket omfattande förmögenhelsförvaltning äga rum. Boulredningavslutas regelmässigt med delning av de behållna tillgångarna genom arvskifte. I18 kap. 1 >; (ÄB) stadgas atl dödsbodelägare har atl, om ejsärskild dödsboförvallning är anordnad efter vad i 19 kap. stadgas, för boetsutredning gemensamt förvalta den dödes egendom. Förvaltningen av dödsboet ärsåledes överlämnad åt dödsbodelägarna. Varje dödsbodelägare kan emellertidenligt 19 kap. I ij göra ansökan om att rätten måtte förordna atl egendomenskall avträdas till förvaltning av boutredningsman samt utse någon alt i sådanegenskap handha förvaltningen. Val av boutredningsman skall ske så atluppdraget kan förväntas bli utfört med den insikt som boets beskaffenhet kräver(19:3). Tingsrätten skall vid valet fästa särskilt avseende vid förslag av demvilkas rätt är beroende av boutredningen. Dödsbodelägare kan förordnas tillboutredningsman. Har den avlidne i testamente utsett särskildtestamentsexekutör skall denne utses till boutredningsman, om del A' saml. inteföreligger särskilda skäl däremot. Möjlighet finns att förordna fiera boutredningsman,om så skulle vara erforderligt. Om lalan å boutredningsmans förvaltning gäller vadsom är stadgat om sysslomän (19:19 1 st.). Detta innebär enligt 18 kap. 9handelsbalken att talan måste anställas från det allboutredningsmannen avgetl slutredovisning för sin förvaltning. Boutredningsmanhar rätt atl av dödsboet få skäligt arvode samt ersättning för sina kostnader(19:19 2 st. ÄB). Räcker dödsboets medel inle lill att betala ersättning lillboutredningsmannen skall den som ansökt om boutredningsmannaförordnandel gäldaersättningen. Ilagen har icke upptagits föreskrift om någon särskild ordning, i vilken arvodeoch kostnadsersättning skall bestämmas. Stadgandet om talan å boutredningsmannensförvaltning äger i stället tillämpning. Om ett boulred-ningsarvode är oskäligtkan jämkning ifrågakomma enligt allmänna avtals-rättsliga regler. Vid sinprövning skall rätten enligt förarbetena lill lagen (NJA II 1933s. 281) fästa avseende vid det arbete som uppdraget krävt och den tid somåtgått, men i betraktande kommer jämväl den skicklighet, varmed boutredningengenomförts. I viss mån kan boets omfattning öva inflytande på arvodesbeloppet.Delta får emellertid inte t. ex. sättas i omedelbar relation till behållningeni boet, så att beloppet i verkligheten bestämmes i form av viss procent åbehållna dödsboet i stället för, såsom sig bör, efter en uppskattning avförvaltningens omfattning. Inte heller får arvodet utgå somboutredningen varar. EnligtSveriges advokatsamfunds stadgar (33 ! ;) är advokat skyldig alt underkasta sigskiljedom i tvist med huvudman om arvode och kostnad för utfört uppdrag, omhuvudmannen från sluträknings avgivande hos styrelsen skriftligenpåkallar detta. Skiljedom meddelas av styrelsen eller av särskild skiljenämnd.Genom en skiljedom är tvisten definitivt avgjord. Detta innebär att omboutredningsmannen är advokat, och dödsbodelägare påkallat skiljedom kanskiljenämndens avgörande inte omprövas av rätten. behandlade en motion (1974:389)med liknande yrkande som det nu ifrågavarande. inhämtade yttrandenöver motionen. Samtliga remissinstanser avstyrkte bifall till densamma.Beträffande det närmare innehållet i remissvaren hänvisar utskottet till den iutskottets betänkande LU 1974:20 intagna remissammanställningen. Utskottetpåpekade i betänkandet för sin del att prövning avadvokatsarvodesanspråk inte inskränker sig till en kontroll av arvodesräkningenulan har naturen av skiljedom. Den av motionären föreslagna granskningendäremot liknade enligt utskottet närmast den som sker hos allmännareklamationsnämnden. Utskottet anförde vidare följande. Såsom framgår av remissvaren förekommerrättegångar, som rör av boutredningsmans arvodesanspråk, mycket sällan.Om detta beror på att oskäliga debiteringar är sällsynta eller, såsommotionären antytt, på alt dödsbodelägare drar sig för atl väcka klandertalanvid domstol, torde vara svårt att utreda. En av företagen undersökningvisar emellertid alt boutredningsman förordnas endast i av deavlidnas bon. Enligt utskottets mening måste man därför räkna med alt detskulle bli ett begränsat antal fall som skulle komma att underställas denföreslagna granskningsmyndighelens prövning. AvStockholms tingsrätts yttrande fimgår att av de vid tingsrättenförordnade boutredningsmannen var advokater. 1 regel torde det idessa fall röra sig om komplicerade boutredningar, som kan medföra högaarvodesräkningar. Om en dödsbodelägare i sådant fall skulle vara missnöjd medarvodesräkningen kan han välja mellan alt begära skiljedom hosAdvokatsamfundet eller att klandra arvodesräkningen vid domstol. Något störrebehov att i dessa fall få en förhandsprövning föreligger inte. Beträffandeövriga kategorier av boutredningsman torde deras arvoden, såsom framhållit,i allmänhet inte vara högre än atl en tvist vid domstol kan föras i enlighetmed lagen om rättegången i tvistemål om mindre värden, som träder i kraft den 1juli 1974. I dessa fall blir det ganska lätt att fö arvodets storlek prövat avrätten. Rör det sig om högre arvoden än som kan prövas enligt nämnda lag kanförhållandena vara komplicerade, vilket gör det svårt för annan myndighet ändomstol - med dess möjligheter att höra vittnen och sakkunniga - att laställning till arvodets skälighet. Motbakgrund av det anförda kan .utskottet inte finna att det i varje fall förnärvarande finns anledning att tillskapa en möjlighet till förhandsprövning avboutredningsarvoden. Samtliga remissinstanser har också avstyrkt motionen.Utskottet vill vidare erinra om att det på tjänsteområdet inte finns någonmotsvarighet till allmänna reklamalionsnämndens prövning på varuområdet. Att nutillskapa en sådan motsvarighet enbart för den lilla del av tjänsteområdet somboutredningsmannens verksamhet utgör anser utskottet inte lämpligt. Avslutningsvisvill utskottet understryka atl eller den blivande centralmyndigheten fördomstolsväsendet inte får anförtros uppgifter av det slag som motionärenföreslagit. har tidigare (JU 1972:8 s. 4) mycket bestämt framhållit,att sistnämnda myndighets verksamhet inte får innebära något som helst ingreppi domstolarnas självständighet och integritet, när det gäller den dömandeverksamheten, och har tillagt att det är en rättssäkerhelsfråga avstor vikt, som bör ägnas särskild uppmärksamhet, att så inle blir fallet. Utskottet hemställde alt motionen skulle avslås.Riksdagen biföll utskottets hemställan. Boutredningsman äger enligt 19 kap. 19 §ärvdabalken alt av dödsboet få skäligt arvode och ersättning för sinakostnader. Den som är missnöjd med det arvode som boutredningsmannen debiterarhar rätt alt väcka klandertalan vid domstol i den ordning som föreskrivs förtalan å boutredningsmans förvaltning. Om ett arvode är oskäligt kan jämkningkomma i fråga enligtallmänna avtalsrättsliga regler. Imotionen yrkas alt skall hos regeringen begära förslag tillinrättande av en särskild granskningsmyndighel för bedömning av skäligheten iarvode som debiterats av boutredningsman. Syftet med yrkandet är att göra detmöjligt för dödsbodelägare, att fö en förhandsprövning avboutredningsmannaarvodel. Härigenom skulle den som vill klandra arvodesräkningenfö en bättre grund för sin begäran om jämkning. Våren1974 behandlade utskottet en motion med liknande yrkande. Såsom framgår av denovan intagna redogörelsen för utskottets yttrande ansåg utskottet enhälligtatt det inle fanns anledning atl tillskapa en möjlighet lill förhandsprövningav boutredningsarvoden. Utskottet hemställde på grund därav att riksdagenskulle avslå motionen! biföll utskottets hemställan. Någonomständighet som skulle kunna utgöra anledning till ändring i riksdagensställningslagande har inte förebragts i förevarande ärende. Utskottetavstyrker därför motionen. atl avslårmotionen 1975:22. Närvarande:herrar ()*. ()*, (). (), (), herrar ()*, i (s), (), iTimrå (s), ()*, i (s), herrar i (c). (vpk), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 74 8929 S 1975