bet · FY01SoU15 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt en normalinslruktion för kuratorer inom hälso- och sjukvårdsom rekommenderat sjukvårdshuvudmännen atl tillämpaskall kurator vid sjukhus, vårdinstitution eller öppen mottagning handha detsociala arbete som krävs för god patientvärd och för främjande av patientensrehabilitering. Kurators arbetsuppgifter skall omfatta bl. a. råd och bistånd ipersonliga, sociala och ekonomiska angelägenheter, vilka har anknytning tilloch är av betydelse för den sjukdom eller skada, för vilken patienten vårdas. Den andliga vården vid sjukhusen 1 enlighet med beslut av riksdag (prop.1958 A:67 och 1958 8:21, SU 1958 8:121) har prästerskapet i detterritoriella pastorat, inom vilket ett sjukhus är beläget, ansvaret för denandliga vården vid sjukhuset. Den andliga vården vid sjukhusen är en del avprästernas ordinarie arbetsuppgifter. Vid bestämmandet av denförsamlingspräsieriiga organisationen i etl pastorat tas hänsyn till antaletvårdplatser vid sjukhus inom pastoratet. Ävende frikyrkliga samfunden skall enligt nämnda riksdagsbeslut beredas möjlighetall utöva andlig vård vid sjukhusen. Den frikyrkliga insatsen skall dock ske ihelt fria former ulan annan reglering från samhällets sida än vad som kanfinnas påkallat av hänsyn lill sjukvården. Vikten av en samordning mellan denandliga vård som svarar för och de fria kristna samfundensverksamhet har emellertid framhållits, bl. a. i uttalanden av och frikyrkoråd. utsände till landstingenett förslag till patientbroschyr avsett att tjäna som underiag för arbete ilandstingen med broschyrer innehållande information för patienter. a. alt information skall lämnas om kurator, om präst och om hurkontakt kan förmedlas med olika trossamfund. Med stöd av ett Kungl. Maj:ls bemyndigande år 1974har tillkallats utredningen (U 1974:10) rörande den andliga vården vidsjukhusen och vid kriminalvårdens anstalter. I direktiven för utredningsarbetetframhålls bl. a. atl palienlerna i största möjliga ulslräckning skall åtnjutasamma religiösa och kulturella förmåner som erbjuds utanför sjukhusen, att denandliga vården måste vara beroende av patienternas frivilliga deltagande ochall den största vikt bör läggas vid den enskilda själavården. a. atl överväga olika organisationsformer. Enligt direktiven skallhänsyn tas såväl till behovet av ekumenisk samverkan som lill behovet avsamarbete med huvudmännen för och personalen vid ifrågavarande inrättningar.Utredningen bör pröva hur den andliga vården skall samordnas med den övrigaverksamheten och därvid bl. a. la ställning lill vem som skall vara huvudmanför den andliga vården. I de motioner som behandlas i detta betänkande tasupp vissa allmänna frågor rörande hälso- och sjukvården. Således las upp olikaspörsmål som rör utbyggnaden av hälsovården och sjukvården, nämligen frågan ometl program för utbyggnaden på dessa områden, frågan om den psykiatriskavårdens innehåll och organisation samt frågan om utbyggnad av hemsjukvården m.m. Vidare behandlas frågor om studier av meditation och autogen träning isyfte alt undersöka dessa metoders användbarhet för psykisk hälsovård, omtjänster för specialislkompelenta läkare vid undervisningssjukhusen, ombistånd av personlig art genom bl. a. religiösa samfund för patienter inomsjukvården samt om differentiering av vårdavgifterna för s. k. ulförsäkradepatienter inom långtidssjukvården. Frågorom utbyggnaden av hälsovården och sjukvården Som bakgrund till utskollets överväganden rörandevissa av de i motionerna upptagna frågorna må redovisas följande i fråga omhälso- och sjukvårdsplaneringen. Uppgifterbeträffande riksplaneringen av hälso- och sjukvården åvilar ,socialdepartementels sjukvårdsdelegalion, i vilken bl. a. sjukvårdshuvudmännenär representerade, saml . Med hänsyn till all sjukvården iförsta hand är en uppgift är också den planering som sker hos dekommunala huvudmännen av stor betydelse. Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), som är förankrat hos bådestaten och sjukvårdshuvudmännen, skall bl. a. främja, samordna och medverka ihuvudmännens planeringsverksamhet. Detplaneringssystem, som tillämpas på hälso- och sjukvårdsområdet, grundar sig påen av Spri framlagd utredning (Spri rapport 14/71) Riktlinjerför hälso- och sjukvårdsplanering och innebär tre planeringsnivåer, nämligenulvecklingsskisser , principplaner samtfemåriga finansierings- och verkställighetsplaner. Sjukvårdshuvudmännen kommer- med något undanlag - atl före utgången av för samråd tillsocialstyrelsen inge principplaner, som avser utbyggnaden av hälso- ochsjukvården m. m. mot . Avsikten är att principplaneringen därefterskall förnyas en gång under innevarande decennium och då med tidsperspektivet1990. Hos , och bedrivs olikautredningar som skall lämna underiag för planeringsarbetet hossjukvårdshuvudmännen. I etl föregående avsnitt i detta betänkande (s. 3) harlämnats närmare uppgifter om detta utredningsarbete. Arbetet omfattar bl. a.etl utredningsprojekt - sjukvårdspolitiskt utvecklingsprogram (SPUP) - hosLandstingsförbundet och utredningar inom om strukturen inomsjukvården. Inomramen för utredningsarbete om vårdstrukturen framlades hösten1973 för styrelse ett belänkande benämnt Häslo- och sjukvårdinför 80-lalel, vilkel utgör en sammanfattning och sammanvägning av inomsocialstyrelsen framtagna utredningar om vårdstrukturen. a. betänkandet Den psykiatriska vårdens målsättning ochorganisation. Ibetänkandet Hälso- och sjukvård inför 80-lalel ges ell konkret förslag tillvårdstruktur inom primärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Den övervägandedelen av vården skall lämnas på primärnivå. För den specialiserade medicinskaverksamheten skall primärvården kunna repliera på länssjukvårdens ochregionsjukvårdens resurser. Etl program för den fortsatta utbyggnaden av hälso-och sjukvården. 1 motionen 1975:1255 av () begärs atl ett programför den fortsatta utbyggnaden av hälsovården och föreläggas riksdagen.Motionärerna framhålleratt riktlinjerna för sjuk vårdens föreläggas riksdagen.Motionären framhåller att riktlinjerna för sjukvårdens framtida inriktning börfastställas av och inte bara av . I motionen angesvissa riktlinjer för ulbyggnadsprogrammet. Bland annat påpekas alt utbyggnadenav den öppna vården bör fortsätta så all man tillvaratar husläkarsystemelsfördelar och minskar trycket på sjukhusen, atl satsningen på öppen vård dockinte får ske på sådant sätt atl man berövar den lunga sjukvården resurser sornär nödvändiga for atl kunna ta hand om de svårt och långvarigt sjuka, altsjukvården måste innefatta samverkan med olika grenar av social omvårdnad, atlbättre utrymme måste ges för mänsklig omvårdnad innebärande bl. a. altpatienterna måste få tid att tala med läkaren och få komma tillbaka lill sammaläkare saml alt omvårdnaden oin barn måste förbättras. Fråganom etl program för den fortsatta utbyggnaden av hälsovården och sjukvården harutskottei med anledning av motionsyrkanden behandlat även vid riksdagarna 1971,1972, 1973 och 1974. Utskottet har i sina av riksdagengodkända betankanden i ämnet avstyrkt yrkandena med hänvisning till atl denutrednings- och planeringsverksamhet m. m. beträffande utbyggnaden av hälso-och sjukvården, som bedrivs hos sjukvårdsdelegation,, , och sjukvårdshuvudmännen,tillgodoser kravet på eu utbyggnadsprogram. Det nu aktuella yrkandet i motionen1975:1255 föranleder inte något annat ställningstagande från utskottet sida. Utskottetvill med anledning av motionärernas förslag om vissa riktlinjer för utbyggnadenav hälso- och sjukvården framhålla följande. Såsom ovan angivits skallbetänkandet Hälso- och sjukvård inför 80-talet jämte därutöver avgivnaremissyttranden utgöra en av grundvalarna för del fortsatta arbetet hos socialstyrelsenoch sjukvårdshuvudmännen med planeringen av hälso-och sjukvården. I belänkandethar angivits atl de framförda förslagen bl. a. syftar lill alt tillgodosebehovet av sjukvård nära bostad och/eller arbetsplats, alt bl. a. långvarigtsjuka skall beredas möjlighet att framleva sitt liv under så normala former sommöjligt, att underiätta de mänskliga kontakterna mellan vårdtagare ochvårdgivare, alt i rimlig utsträckning upprätthålla kontinuiteten i kontakternadem emellan samt alt samordna medicinska och sociala åtgärder. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall lill motionen 1975:1255i här aktuell del. Den psykiatriska vårdens innehåll och organisation.1 motionen 1975:347 av () och () anförs bl. a.att den psykiatriska vårdens innehåll och organisation inle följt samhälletsutveckling och omslruklurering och all en av orsakerna till detta är attpsykiaterna - som haft och har olika uppfattningar om den psykiatriska vården-själva filt planera vårdens innehåll. Motionärerna anför vidare altsocialstyrelsens betänkande om den psykiatriska vårdens innehåll ochorganisation i stället för atl överbrygga motsättningarna torde ha ytterligareskärpt dem. Med framhållande av atl den psykiatriska vården skall utformasutifrån människornas krav och behov begär motionärerna en utredning om denpsykiatriska vårdens innehåll och organisation. Denarbetsgrupp som tillsatte för att utreda denpsykiatriska vårdens målsättning och organisation omfattade 14 personer varavelva personer hade läkarutbildning. Utredningsarbetet organiserades emellertidså alt särskilda experter fick i uppdrag att utreda olika huvudområden.Sålunda utreddes bl. a. frågorna om det psykiatriska sjukdomsbegreppet, bristeri utformningen av psykiatrisk verksamhet och målformulering för denpsykiatriska vårdorganisationen av en expertgrupp vari ingick fyra läkare ochtvå personer med erfarenhet av primärkommunal social verksamhet, frågor ompersonalorganisationen för psykiatrisk vård av en expertgrupp om fem personervilka representerade olika personalkategorier som är knutna till psykiatriskvård samt utbildningsfrågor av en professor i psykiatri. Betänkandet Denpsykiatriska vårdens målsättning ochorganisation är en sammanställning av de olika delutredningarna. Remissyttrandenöver betänkandet har inhämtats från tillhopa 41 instanser. Bland andra harlandsting, organisationer företrädande olika personalgrupper inom sjukvårdensamt medicinska fakulteter avgivit yttranden. Betänkandetjämte remissyttrandena samt en tidigare utredning inom om enplan för utbyggnaden av den psykiatriska vårdorganisationen med tillämpning iförsta hand på är avsedda alt vara vägledande försocialstyrelsens ställningstaganden till sjukvårdshuvudmännens planering inomdet psykiatriska verksamhetsområdet. Såvälgenom sammansättningen av de särskilda expertgrupper som utarbetat betänkandetom den psykiatriska vårdens målsättning och organisation som genom denomfattande remissbehandlingen av betänkandet ges en allsidig belysning avproblemställningar av betydelse vid socialslyrelsens fortsatta övervägandenrörande den psykiatriska vården. Att mot denna bakgrund tillsälta enny utredning på området är enligt utskottets mening inte motiverat. Utskottetkan därför inle biträda motionsyrkandet. Utbyggnad av hemsjukvården m. m. 1 motionen1975:1255 av m. fi. (fp) föreslås att möjligheterna atl stödjautvecklingen av hemsjukvården så att den blir alltmer omfattande ochdifferentierad skall utredas och att en översyn skall göras avhemsjukvårdsbidragen mot bakgrund av att bidragen är förhållandevis blygsammaoch att deras storiek varierar mellan de olika landslingen. Motionärernaframhåller att det är angeläget att frivilliga krafter engageras och stimulerasi ökad omfattning och atl även ideella organisationer kan göra vikliga insatseri en utbyggd hemsjukvård. Hemsjukvårdenvar till en början tänkt som ett provisorium föranlett av bristen påvårdplatser inom långtidssjukvården. I avvaktan på vårdplats erhöll anhörigalill patienten ell visst ekonomiskt bidrag avsett att läcka de merkostnader somuppstod på grund av vården av den sjuke i hemmet. Utöver den ekonomiskaersättningen har emellertid successivt olika slag av resurser tillkommit inomhemsjukvården. Några riktlinjer för hur hemsjukvården skall organiseras ochadministreras finns inle med undanlag fören rekommendation av Landstingsförbundetom användande av ett principavial i de fall landsting önskar användaprimärkommuns hemsamarit-organisation för insatser inom hemsjukvården. Spripresenterade en utredningsrapport (Spri rapport 17/74) Hemsjukvård-sjukhemsvård,vari redovisades en kartläggning av hemsjukvården och olika fakiorer sompåverkade möjligheterna att vårda sjuka människor i hemmet. Ifebruari har och Spri påbörjat en gemensam utredningom hemsjukvårdens innehåll, resursbehov och organisation. Det material somframkommer genom denna utredning är avsett att vara vägledande vidlandstingens överväganden om hemsjukvården i framliden. Utredningsarbetetomfattar även bidragsfrågor. Med hänsyn lill den utredningsverksamhet somsålunda pågår om hemsjukvården påkallar motionen 1975:1255 i här aktuell delinte någon åtgärd av . Studierav tneditation och autogen träning I motionen 1975:1245 av () begärsatt närmare studier skall företas av meditation och autogen träning - bl. a.genom försöksverksamhet vid skolor, flngvårdsanstalter och militärförband - isyfte att tillvarata den nytta för enskilda och samhälle som dessa teknikerkan medföra. I motionen framhålls alt meditation och autogen träning kan gemänniskorna vila från stress och därigenom stärka deras motståndskraft motpsykiska påfrestningar. Någonnärmare begreppsbestämning i fråga om de metoder som motionen avser lämnas intei denna. 1 korthet torde meditationsformen iranscendental meditation - vilkenvarit föremål för viss debatt - kunna karaktäriseras pådet sättet att genom denna metod kroppen når en mycket djup vila medan sinnetär fullt vaket och mottagligt för stimuli. Medvelandetillståndet karaktäriserassom vilande vakenhet. Aulogen träning är en form av självhypnos, somlanserades av beriinläkaren I. H. för närmare . Socialstyrelsenhar gett en medlem av styrelsens vetenskapliga råd iuppdrag att uttala sig om olika frågor beträffande meditation. Med hänsynhärtill och till att olika frågor om den psykiska hälsovården för närvarandeutreds av med anledning av etl uppdrag av Kungl. Maj:t år 1970bör enligt utskottets mening motionen 1975:1245 inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Tjänsterför specialistkompetenta läkare vid undervisningssjukhusen I motionen 1975:1272 av () begärs altåtgärder vidtas så att den minskning av antalet specialistkompetentaunderiäkare vid undervisningssjukhusen, som förutsatts i det avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation fastställdaläkarfördelningsprogrammei , inte kommer lill stånd.Motionären framhåller att nackdelar kommer att uppstå för sjukvården,forskningen och läkarna om denna minskning genomförs. Läkarnasgrundutbildning omfattar och avslutas med läkarexamen. Deavslutande två och ett halvt åren av grundutbildningen, del kliniska stadiet,äger rum vid särskilda undervisningssjukhus. Dessa sjukhus är iStockholmsområdet sjukhuset, , , ochDanderyds sjukhus, i och Östrasjukhuset. Övriga undervisningssjukhus är akademiska sjukhuset i ,lasarettet i , , lasarettet iUmeå och i . Eftergrundutbildningen följer som etl första led i läkarnas vidareutbildningallmänljänstgöring på underiäkartjänsler i sjukvården underyrkesmässigt ansvar. Efter allmäntjänstgöringens slut, då legitimation somläkare erhålls, följer fortsatt vidareutbildning under tre och ett halvt årtill allmänläkarkompetens eller av mellan fyra och fem och etlhalvt år till specialistkompetens. Även den fortsatta vidareutbildningenfullgörs på underiäkartjänsler. Allmänläkarkompetens eller specialistkompetensutgör i princip behörighetskrav för högre läkartjänster än underläkartjänster.Underiäkartjänsterna skall vara förbehållna läkare som genomgårvidareutbildning, och antalet sådana tjänster skall vid varje tidpunktmotsvara antalet läkare som efterfrågar vidareutbildning samt vara fördelade påsjukvårdens olika sektorer så att de svarar mot del sjukvårdsbehov som kanförutses. beslutar hur många underiäkartjänsler förallmäntjänstgöring som får finnas inom varje sjukvårdsområde. Inrättande avunderiäkartjänsler för läkare under allmänläkar- eller specialistutbildningoch tjänster för läkare med sådan utbildning (tjänster som avdelningsläkareoch högre tjänster) skall ske på grundval av för riket upprättatläkarfördelningsprogram, som upprättas av och fastställs avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation. Specialistkompetentaläkare kunde enligt tidigare ordning inneha underläkartjänster. Framför alltvid undervisningssjukhus var del mycket vanligt att innehavarna avunderiäkartjänsler hade specialistkompetens. Läkare med allmänläkar- ellerspecialistkompetens får emellertid - med bortseende från en möjlighet tilldispens av allmänt sociala skäl eller för forskning - inte längre förordnas påunderläkartjänster, och det har förutsatts atl vid utgången av år 1975specialislkompelenta läkare i princip inte längre skall finnas kvar på sådanatjänster. Gällandeläkarfördelningsprogram (LP 77) - som avser -framlades av efter samråd med ,och och fastställdes samma månadav sjukvårdsdelegation. har fått iuppdrag alt till redovisa ett nytt läkarfördelningsprogram (LP 80). 1 arbetet med LP 80 deltar som samrådspart -förutom de nämnda parterna - även universilelskanslersämbetet. Pågrundval av LP 77 har genom olika beslut medgivitsjukvårdshuvudmännen all inrätta ca 1 350 tjänster för vidareutbildade läkare. Utskottetvill i likhet med föregående år (SoU 1974:27) framhålla all det förhållandetatt specialistkompetenta läkare i fortsättningen inle kan få förordnanden somunderiäkare vid bl. a. undervisningssjukhusen är en följd av de beslut statsmakternafatlat rörande läkarutbildningen och användningen av läkarresurserna, vilka gårut på att läkarresurserna skall kanaliseras lill deområden där de bäst behövs. Utskottet anser inte att det är motiverat attompröva dessa beslut. Det finns emellertid anledning framhålla all undervisningssjukhusensbehov av vidareutbildade läkare på olika sätt beaktas i arbetet medläkarfördelningen. Av de fördelade tjänsterna har en särskild s. k.pott om ca 550 tjänster avsetts för läkare som i mer eller mindre oavbrutenföljd vikarierat på olika tjänster (s. k. ständiga vikarier). Tjänsterna harfrämst tilldelats sjukvårdsområden med undervisningssjukhus. Dessasjukvårdsområden har även tilldelats tjänster i övrigt. I arbetet med altupprätta förslag till läkarfördelningsprogrammei för (LP 80)deltar, som nämnts i det föregående, även universitetskanslersämbelel somsamrådspart, vilkel ger anledning räkna med att frågor av betydelse förforskning och utbildning vid undervisningssjukhus blir föremål för närmareöverväganden. Vidare tjänar som grundmaterial för LP 80 bl. a. resultatet av enundersökning om läkares arbetstider och tjänster (LÄTT 74), vilken bl. innehåller en redovisning av antaletspecialistkompetenta läkare vid undervisningssjukhusen. Här bör ävenframhållas att föriängning av förordnanden på underläkartjänster förvidareutbildade läkare kan ske med hänsyn till kombination med forskning. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1975:1272. Biståndav personlig art genom bl. a. religiösa samfund för patienter inom sjukvården 1 motionen 1975:1290 av herrar () ochWestberg i (fp) framhålls bl. a. att patienternas och deras anhörigasindividuella behov av bistånd, tröst och hjälp av mer personlig art inte itillräcklig grad kan beaktas inom sjukvårdsorganisationen. Motionärernaföreslår att ideella organisationer - t. ex. religiösa samfund - som villutöva denna omsorg inom patientvården skall få anmäla sitt intresse härav ochall en förteckning på dessa erbjudanden och telefonnummer för akuta kontaktermed organisationerna skall tillhandahållas de vårdbehövande och deras anhörigat. ex. vid sjukhusens akutmottagningar. Vidsjukhusen finns kuratorer, som har till uppgift alt bistå patienterna i bl. Enligt gällande ordning svarar prästerskapet i deterritoriella pastorat, inom vilka sjukhus är belägna, för den andliga vårdenvid sjukhusen. De frikyrkliga samfunden skall beredas möjlighet att utövaandlig vård vid dessa. har föreslagit landstingen alt i enpatienibroschyr bl. a. ge information om kurator, präst och om hur kontakt kanförmedlas med olika trossamfund. Medhänsyn dels till att det främst måste ankomma på de lokalt ansvariga organenatt i samarbete med olika organisationer underiätta kontakterna mellanpatienterna inom sjukvården och organisationerna, dels till att frågan om organisationenm. m. av den andliga vården vid sjukhusen är föremål förutredning genom den tillkallade utredningen (U1975:10) rörande den andliga vården vid sjukhusen och vid kriminalvårdensanstalter bör motionen 1975:1290 inte föranleda något initiativ av . Differentieringav vårdavgifterna för s. k. utförsäkrade patienter inom långtidssjukvården I motionen 1975:766 av fröken m. fi. (c)begärs förslag till sådan lagändring att landstingen får rätt atl för s. k.utförsäkrade patienter i långtidsvården ta ut efter betalningsförmågadifferentierade avgifter enligt samma principer som gäller beträffande avgifterför personer som vistas på ålderdomshem. Genomen ändring i lagen (1956:2) infördes i denna lagbestämmelser, varigenom kommunerna har möjlighet att ta ut differentieradeavgifter för vård i ålderdomshem. Sjukvårdslagen (1962:242) inrymmer däremotinte någon motsvarande möjlighet för sjukvårdshuvudmännen då det gäller vårdpå sjukhus. Denvårdavgift sjukvårdshuvudmännen tar ut av patient som är bosatt inomhuvudmannens sjukvårdsområde täcks av ersättningen för sjukhusvård enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. För den som fyllt ellerdessförinnan börjat åtnjuta ålderspension enligt lagen om allmän försäkring fårersättning för sjukhusvård utgå för . Vederbörande är därefter"utförsäkrad". Jljukvårdshuvudmännen brukar vid behov medgeutförsäkrad patient nedsättning eller befrielse från avgift vid sjukhusvård. överenskommelse om vissa finansieringsfrågor på sjukvårdsområdet som ijanuari träffades mellan representanter för ochsjukvårdshuvudmännen (se prop. 1975:36 och SfU 1975:16) intogs på initiativ avföreträdarna för sjukvårdshuvudmännen en föreskrift om att socialutredningen (S1969:29) skulle få i uppdrag alt möjligt utreda frågan omvårdavgifterna i sluten sjukvård för ulförsäkrade patienter bl. a. med hänsyntill gällande avgiftsregler vid vård på ålderdomshem. Regeringen har därefter -- gett socialutredningen i uppdrag att utreda och snarastlägga fram förslag i frågan. Med hänsyn härtill påkallar motionen 1975:766 inlenågon åtgärd. 1. beträffande ett program för den fortsattautbyggnaden av hälsovården och sjukvården atl avslår motionen1975:1255 yrkande 1, 2. beträffande den psykiatriska vårdens innehåll ochorganisation alt avslår motionen 1975:347, 3. beträffande utbyggnad av hemsjukvården m. m. attriksdagen avslår motionen 1975:1255 yrkande 3, 4. beträffande studier av meditation och autogenträning att avslår motionen 1975:1245, 5. beträffande tjänster för specialistkompetentaläkare vid undervisningssjukhusen all avslår motionen 1975:1272, 6. beträffande bistånd av personlig art genom bl. a.religiösa samfund för patienter inom sjukvården alt avslår motionen1975:1290, 7. beträffande differentiering av vårdavgifterna förs. k. utförsäkrade patienter inom långtidssjukvården att avslår motionen1975:766. Närvarande:herrar Karisson i (s), i (s)*, Carishamre (m).Dahlberg (s)*, i Öskevik (c), (), herrar (),i (s)*. i (c)*. ()*,Åkeriind (m), i (s), fröken (), (vpk)*och (). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. 1.beträffande etl program för den fortsatta utbyggnaden av hälsovården ochsjukvården (punkl 1 i hemställan) av () som anser delsandel avsnitt i ulskottets betänkande sombörjar pås. 22 med "Frågan om" och slutar på s. 23 med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt riktlinjerna för den fortsatta utbyggnadenav hälsovården och sjukvården bör läggas fast av och inte endast avsocialstyrelsen.