bet · FY01LU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 12 LU 1975:12 Lagutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:6 om ändring i konkurslagen(1921:225) m. m., jämte motioner 1 propositionen 1975:6 har regeringenGustitiedepartemenlet) efter all ha hört lagrådet föreslagit att antai propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i konkurslagen(1921:225), 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen(1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, 4. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 5. lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 'ö. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 7. lag om ändring i lagen(1944:705) om aktiebolag, 8. lag om ändring i lagen(1948:433) om försäkringsrörelse, 9. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 10. lag om ändring i lagen(1970:596) om förenklad aktiehantering, 11. lag om ändring i ackordslagen(1970:847) samt 12. lag om ändring iakliefondslagen (1974:931). Med anledning av propositionen har väckts tvåmotioner. Motionsyrkandena redovisas nedan på s. 55. I propositionen läggs fram förslag till en partiellrevision av konkurslagen. Förslaget utgör en etapp i det fortgående arbetet påen översyn av kon-kurslagsliftningen. Del är i synnerhet den materiellakonkursrätten som genom förslaget omgestaltas. Hit hör i första hand frågor omförutsättningarna för konkurs (konkursgrunderna) saml frågor om gäldenärensföriust av rådigheten över sin egendom, vilken egendom som ingår i konkurs samtåtervinning till konkursbo. Reformen omfattar i denna del också vissa frågor omkvittning under konkurs och om solidariska skuldförhållanden. Utöver denmateriella konkursräiten föreslås i propositionen också förfarandet i detinledande skedet av konkurs ändrat i vissa hänseenden. Denföreslagna regleringen av konkursgrunderna, gäldenärens föriust av rätten altråda över sin egendom och det inledande förfarandet innefattar endast relativtbegränsade ändringar i nuvarande lagstiftning. harhär bl, a, syftat till att förenkla och modernisera regelsystemet. Bland deprincipiella nyheterna märks, att gäldenär inte längre skall ha ovillkorligrätl atl bli försatt i konkurs. Konkursdomaren får enligt förslaget möjlighetatt kräva bevisning för atl gäldenären verkligen är insolvenl i fall då dennespåstående härom av särskild anledning framstår som tvivelaktigt, Gäldenärensuppgift om obestånd skall således som regel godtas. Enannan principiell nyhet är atl rättshandlingar som företas kort efter det attkonkursbeslutel meddelats i vissa fall skall bli giltiga när gäldenärensmedkonlrahenl varit i god tro. Huvudregelnskall alltjämt vara att gäldenären i och med konkursbeslutel föriorarrådigheten över sin egendom. Härifrån görs emellertid vissa undantag. Ettmera vidsträckt undanlag avser rättshandlingar som gäldenären företar innankonkursbeslutel kungjorts i Post- och . Sådana rättshandlingarblir bestående om medkontrahenten var i god tro. Om rättshandlingen avsettöverlåtelse eller annat förfogande över egendom skall den dock på talan avkonkursboet kunna gå åter mot det atl medkontrahenten får ersättning. Såvittavser rättshandlingar som gäldenären företar sedan konkursbeslutet kungjorts ärskyddet för godtroende betydligt svagare. Om någon i god tro har infriatförpliktelse hos gäldenären skall det tillgodoräknas honom. Detsamma gälleruppsägning eller annan dylik rättshandling såvida medkontrahenten var i god trooch det är uppenbart obilligt att rättshandlingen blir ogiltig motkonkursboet. 1 övrigt skyddar förslaget inte godtroende medkonlrahenl. Reglernaom återvinning till konkursbo har blivit föremål för en genomgripandeomarbetning. Även i bestämmelserna om kvittning under konkurs föreslåsomfattande ändringar. Ett viktigt syfte bakom reformen i dessa delar har varitatt så långt möjligt motverka oiillböriiga transaktioner från gäldenärens ellerborgenärs sida i samband med föreslående konkurs. Förslaget beträffandeåtervinning innebär en avsevärd vidgning av möjligheterna att få sådanatransaktioner som gäldenär har företagit före kon-kursulbrottet alt blioverksamma gentemot konkursboet. Utvidgningen åstadkoms bl. a. genom enutmönstring av vissa svårbevisade subjektiva rekvisit och genom en allmänfciriängning av återvinningsfristerna, dvs. de lidrymder före konkursulbrotietinom vilka en transaktion skall ha företagits för att vara återvinningsbar.Reglerna gäller gåvor, betalningar och andra rättshandlingar. Devidgade möjligheterna lill återvinning träffar i särskilt hög grad sådanapersoner som kan betecknas som närslående lill gäldenären. Kretsen avnärstående har gjorts relativt vid. När gäldenären är näringsidkare eller juridiskperson skall till närslåendekretsen räknas vissa personer som har faktiskeller ekonomisk gemenskap med gäldenären. För närstående skall förlängdaålervinningsfrisler gälla. Bland de många nyheterna i fråga om återvinningmärks vidare all jämkning; av återvinningssvarandens skyldigheter skallkunna ske när synneriiga skäl föreligger. En annan nyhet är att betalning avskatter och familjerältsliga underhållsbidrag normall skall vara undantagenfrån återvinning. 1anslutning lill de föreslagna nya reglerna om gäldenärens förlust av rådighelenöver sin egendom föreslås ändringar i flera centrala lagar inom civilrättensområde. Här märks den principiella nyheten atl den som förvärvat vissavärdepapper från konkursgäldenär skall vara skyddad i sitt förvärv, om han vari god tro. I propositionen berörs också gäldenärs möjligheter atl avstå frånarvsrätt. Lagstiftningen föreslåsträda i kraft . De i delta betänkande behandlade lagförslagen är avföljande lydelse. Lag om ändring i konkurslagen (1921: 225) Härigenom förordnas i fråga oro konkurslagen (1921: 225) dels atl10 a, 18 a, 28 a, 32 a, 193 och 208 *i§ skall upphöra att gälla', (fÉ'/iatti44,56,138, 190, 194, l94aoch 199 S§ordet "egendomsavträde" skall bytas ut mot"konkurs"-, de/i att 1-40,54, 55,97, 100, lOOa, 103, 121, 133-136,176, 185, 198,201, 209 och216 §S samt rubrikerna till I, 2 och 3 kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsan i lagen skallinföras elva nya paragrafer, 29 a, 29 b, 39 a, 39 b, 40 a, 40 b, 40 c, 121 a, 134 a, 134 b och 134 c §S, av nedanangivna lydelse. ' Senaste lydelse av -' Senaste lyde 10 a 5 1970:848 18 a § 19.14:70 32 a § 1944:707 1 kap. Om egendoms avträdande lill konkurs Finner gäldenär sig vara på obestånd,äge han avträda sin egendom till konkurs. Med att gäldenär är på obeståndförstås enligt denna lag att han icke kan rätteligen belala sin gäld. 5 §' Om särskilda hinder motkonkurs finnas bestämmelser i ackordslagen (1970:847). 2 § Gäldenär skall på yrkande avborgenär försättas i konkurs, om gäldenären på grund av eget erkännande ellerrymning för skuld eller hos honom verkställd utmätning och vad med avseendedärå förekommit eller på grund av andra inträffade omständigheter måsteantagas vara på obestånd. Inledande av konkurs m. m. Gäldenär som är på obestånd skallpå egen eller borgenärs ansökan försättas i konkurs, om ej annat ärföreskrivet. Med obestånd (insolvens) avses att gäldenären icke kanrätteligen betala sina skulder och denna oförmåga ej är endast tillfällig. 2§ Uppgift av gäldenären atl han ärinsotvent skall godtagas, om ej särskilda skäl föranleda annat. Om ej annat visas anses gäldenär insolvent, om han vid utmätning inom desenaste se.x månaderna före ' .Senaste lydelse 1970:848, Gäldenär, som är , skall påyrkande av borgenär försättas i konkurs, om gäldenären sedan mer än en veckainställt sina betalningar. Har borgenär genom publicus eller genom tvåojäviga personer uppmanat att betala klar och förfallen gäld men hargäldenären det oaktat uraktlåtit att fullgöra sin betalningsskyldighet,skall gäldenären försättas i konkurs, så framt borgenären frånnämnda tids utgång det yrkar och gälden är ogulden. År godkännare av växel eller, vad angår växel, som ärställd att inlösas av växelgivaren själv, den, som utgivit växeln, ochhar växeln blivit i hans närvaro protesterad för bristande betalning, vare detså ansett, som om han blivit, på sätt i andra stycket är stadgat, uppmanad attbetala växelskulden. na tillgångar till full betalning av utmätningsfordringen.Detsamma gäller, om gäldenären förklarat sig inställa sina betalningar. Om ej annat visas anses gäldenär,som är eller före konkursansökningen varit bokföringsskyldig,insolvent, om han trots uppmaning av borgenär att betala klar och förfallenskuld underlåtit att göra detta inom och borgenären söker honom ikonkurs samt skulden då alltjämt ej är betald. Borgenärensuppmaning skall innehålla erinran om alt konkursansökan kan följa. Uppmaningenskall delges gäldenären. Delgivning enligt 12 § delgivningslagen (1970:428)får ske endast om anledning förekommer att gäldenären avvikit eller eljesthåller sig undan. 6 § Borgenär, som till säkerhet försin fordran har panträtt i fast eller lös egendom, äge ejden rätt att få gäldenärenförsatt i konkurs, varom ovan är stadgat, så framt gäldenären förebringarsådan utredning, att den egendom, vari borgenären har panträtt, skäligen måantagas förslå till fordringens fulla gäldande. Vill gäldenär avträda sin egendomtill konkurs eller vill borgenär på- 5§ Borgenär äger icke få gäldenären försatt i konkurs, om 1. borgenären har betryggande pant eller därmed jämförlig säkerhet i gäldenären tillhörig egendom, 2. tredjeman ställt betryggande säkerhet för borgenärens fordran och konkursansökningenstrider mot villkoren för säkerhetens ställande, 3. borgenärensfordran ej är förfallen till betalning och betryggande säkerhet erhjudes avtredje man. Med säkerhet som ställts eller erhjudes av tredje manavses även borgen, om borgensmannen svarar som föregen skuld. 6§ Konkursansökan göres skriftligenhos konkursdomaren vid den tings- ' Fiirutvarande 4 § upphävd genom 1971:498. kalla guldenärs försättande i konkurs, göre skriftligenansökning därom hos konkursdomaren / den ort, där gäldenären bör inför domstolsvara i tvistemål, som angå gäld i allmänhet. Avser ansökningen dödsbosegendom, skall den göras hos konkursdomaren i den ort, där den döde bort svarai mål, som sagts. Konkursdomare vare den lagfarne domare i tingsrätt, somdärtill är satt. Om antalet konkursmål fordrar del. kunna flera konkursdomareutses: äru flera avdelningar av tingsrätten, sk(dl konkursdomare alltid varaiedornol av avdelning, vid vilken de 'nål, som av honom handläggas, skolaupptagas. rätt, där gäldenären bör svara i tvistemål som angå gäldi allmänhet. Sökanden skall ange och styrka de omständigheter sombetinga konkursdomarens behörighet, om de ej äro kända. 10 §' Fr;imgår ej av konkurs-ansökningen vem som ärbehörig konkursdomare eller är den eljest bristfällig och efterkommer sökandenej föreläggande alt avhjälpa brislen, skall ansökningen avvisas. 10a S' Har ki>nkursansökangjorts hos konkursdomare som icke är behörig, skall han genast sända ansökningshandlingentill konkursdomare som enligt vad handlingarna visa är behörig och underrättasökanden. Ansökan skall anses gjord, när ansökningshandlingen inkom till denförra konkursdomaren. Framgår ej av konkursansökningenvem som är behörig konkursdomare och efterkommer sökanden ej föreläggande attavhjälpa bristen, skall ansökningen avvisas. 7 § Har konkursansökan gjorts hoskonkursdomare som icke är behörig, skall han genast sända ansökningshandlingentill konkursdomare som enligt vad handlingarna visa är behörig och underrättasökanden. Ansökan skall anses gjord, när ansökningshandlingen kom in till denförra konkursdomaren. Vid konkursansökning av gäldenärbör fogas i två exemplar av honom under edsförpliktelse underskrivenförteckning över boets tillgångar och skulder med uppgift å varje borgenärsnamn. boningsort och postadress, så ock å de böcker och andra handlingar, somröra boet. Till dödsbodelägares ansökning om boets avträdande tillkonku.rs skall fogas bouppteckningen efter den döde eller, därinregistrering Ti7/ gäldenärs ansökningshandling bör i två exemplarfogas av honom under edsförpliktelse underskriven förteckning över boets tillgångaroch skulder med uppgift om varje borgenärs namn och postadress samt om deböcker och andra handlingar som röra boet. Till dödsbos eller dödsbodelägares ansökningshandling beträffandeboet skall fogas bouppteckningen efter den döde eller, om inregistreringskett, uppgift om Senaste Ivdelse 1970:848, Senaste lydelse 1970:848, skett, uppgift å dagen därför. Är ej bouppteckningförrättad, lämnas trovärdig uppgift om delägarna ävensom upplysning om varjedel-iigares boningsort och postadress. Har delägare ej fullgjort vad i andra stycket är stadgat,skall konkursdomaren förelägga honom därtill, vid äventyr att, därdet felande ej är tillgängligt, då ärendet upptages till vidare behandling, ansökningenskall vara förfallen. Är ej bouppteckning förrättad, lämnasuppgift om varje delägares namn och postadress. 9 t)" Borgenär, som söker gäldenärs försättande ikonkurs, skall i ansökningen uppgiva sin fordran. Borgenären bör tillika iansökningen angiva de omständigheter, på vilka han grundar yrkandet omegendomsav-träde, samt vid ansökningen foga, i huvudskrift eller styrktavskrift, de handlingar, vilka han vill åberopa till stöd för sin talan.Ansökningen, som bör innehålla uppgift om borgenärens och gäldenärens hemvistoch postadress, skall jämte därvid fogade handlingar, ingivas i två exemplar. 9§ Borgenär, som söker gäldenären i konkurs, skall vidansökningen lämna uppgift om sin fordran och de omständigheter i övrigt påvilka han grundar yrkandet. Han skall även i huvudskrift eller avskrift bifogade handlingar han vill åberopa. Ansökningshandlingen och de handlingar somfogats till denna skola ges in i två exemplar. 10 § Ar ansökningen i de hänseenden som avses i 8 eller 9 S ellereljest så bristfällig att den ej kan prövas och efterkommer sökanden ej föreläggandeatt avhjälpa bristen, skall ansökningen avvisas. 15 S'" Fordran, som borgenär åberopat till stöd förbehörighet att söka gäldenärs försättande i konkurs, skall, där fordringen ärfastställd av domstol eller där domstol enligt lagsökningslagen meddelatbevis, att utmätning för fordringen må äga rum, i sagäa avseende godkännas,ändå att beslutet ej vunnit laga kraft, utan så är att i vederbörlig ordningför- II § Har borgenärs fordran fastställtsav domstol eller har domstol enligt lagsökningslagen (1946:808) meddelat bevisatt utmätning för fordringen /åräga rum, skall denna godtagas som stöd förbehörighet att söka gäldenären i konkurs utan hinder av att beslutet ej vunnitlaga kraft, om det ej förordnats alt beslutet icke får verkställas. Senaste lydelse 1946:809. 'Senaste Ivdelse 1946:809. ordnats, att beslutet icke må verkställas. Samma lagvare, då överexekutor meddelat föreskrift om verkställighet av skiljedom ochej av högre myndighet eller av domstol, där talan mot skiljedomen är anhängig,annorledes förordnats. gäller, när överexekutor meddelat föreskrift omverkställighet av skiljedom och ej annorlunda förordnals av högre myndigheteller av domstol, där talan mot skiljedomen är anhängig.. I fall, där ej fordringen enligt vad i första stycket sägsskall godkännas, ankomme på borgenären att styrka densamma. / andra fall än som avses i första stycket skallborgenären styrka fordringen. II §" Upptages konkursansökning,som gjorts av gäldenär, meddele konkursdomaren genast beslut om gäldenärensförsättande i konkurs. Har, i fall då dödsbo ej står underförvaltning av boutredningsman, ansökning om boets avträdande till konkurs ickegjorts av samtliga dödsbodelägare, utsatte konkursdomaren genast dag förprövning av ansökningen från dess ingivande; och skall konkursdomarendärom utfärda kungörelse, som anslås i rättens kansli samt införes en gång iallmänna tidningarna och tidning inom orten. Underrättelse om tid och ställeför prövning av ansökningen skall tillika särskilt delgivas envar delägare, somej underskrivit ansökningen, om det kan antagas, att kallelsen före den utsattadagen kommer honom tillhanda. Varder på framställning, som göres sist dåkonkursansökningen företages till prövning, boets egendom ställd under förvaltningav boutredningsman, vare konkursansökningen förfallen. I annat fall meddelekonkursdomaren beslut om dödsboets försättande ikonkurs. Upptages gäldenärs konkursansökan,skall konkursdomaren genast pröva ansökningen. Om konkursdomaren med hänsyntill tillgängliga upplysningar eller eljest finner särskilda skäl föreliggaatt ej godtaga uppgiften om gäldenärens insolvens, skall målet hänskjutas tillrätten. Avser konkursansökan dödsbo, som ej står under förvaltningav boutredningsman, och har ansökningen gjorts av en eller flera men ickesamtliga delägare, skall målet hänskjutas till rätten. Avträdes dödsboetsegendom till förvaltning av boutredningsman på grund av framställning som göressenast när ansökningen prövas, förfaller konkursansökningen. Senaste lydelse 1946:809. 12 §'- Upptages borgenärs konkursansökning,teckne konkursdomaren genast å ansökningen föreläggande för gäldenären att inomviss tid, ej över , från det han erhållit del av ansökningshandlingarnatill konkursdomaren ingiva förklaringöver ansökningen. Föreligger på grund av att gäldenären vistas utomlands ellereljest i särskilt fall anledning att utsträcka förklarings-tiden, må det ske,dock ej utöver vad oundgängligen kräves och ej utöver . Föreläggandetskall innehålla anmaning till gäldenären att, om hans postadress icketillför-litligen angivits i konkursansökningen, hos konkursdomaren anmäla denpostadress, under vilken kallelse kan tillställas gäldenären.Ansökningshandlingarna jämte föreläggande, som. nu sagts, skola delgivasgäldenären. I fråga om delgivning av konkursansökning äge vad omdelgivning av stämning i tvistemål är stadgat motsvarande tillämpning.Delgivning enligt 15 § första stycket delgivningslagen (1970:428) må ske ävendå gäldenären vistas å känd ort utom riket och delgivning eljest ej kan medlaga verkan ske här i riket samt konkursdomaren med hänsyn till ortensavlägsenhet eller andra omständigheter finner det icke skäligen böra krävas,att delgivningen verkslälles utom riket. Delgivning skall verkställas såskyndsamt omständigheterna medgiva. 5fr delgivning enligt 15 § delgivningslagen, skallkonkursdomaren tillse, alt gäldenärens egendom varder satt under säker vård;kostnaden härför skall gäldas av borgenären. 13 § Upptages borgenärs konkursansökan, skallkonkursdomaren genast förelägga gäldenären att inkomma med förklaring inomviss tid, högst , från det han fått del av ansökningshandlingarna. Omdet behövs för att gäldenären skall få skäligt rådrum, kan dock tiden utsträckastill högst en månad. Ansökningshandlingarna och föreläggandetskola delges gäldenären. Delgivning enligt 12 § delgivningslagen (1970:428)får ske endast om anledning förekommer att gäldenären avvikit eller eljesthåller sig undan. Delgivning enligt 15 § första stycket delgivningslagen fårske även wÄrgäldenären vistas på känd ort utom riket, om delgivning eljest ejkan ske här i riket och konkursdomaren med hänsyn till omständigheternafinner det icke skäligen böra krävas att delgivningen verkställes utom riket. Om delgivning sker enligt 15 §delgivningslagen, skall konkursdomaren tillse, att gäldenärens egendom sättesunder säker vård. Kostnaden därför skall betalas av borgenären. '' Senaste lydelse 1970:444. 17 §' är konkursansökning gjord av borgenär, och dörgäldenären, utan att han den medgivit; har ej målet hänskjutits till rätten,varde dödsboet förelagt att till konkursdomaren inkomma med förklaring överansökningen från delfåendet. Medgiva, i fall då dödsbo ejstår under förvaltning av boutredningsman, ej samtliga dödsbodelägareansökningen och skall förty densamma prövas av rätten, varde, där någondödsbodet-ägares vistelseort är okund eller dödsbodelägare uppehåller sig å avlägsenutrikes ort, sådan delägare särskilt kallad enligt 15 § första stycketdelgivningslagen. Ar målet, då gäldenären dör, redan hänskjutet till rätten,varde dödsboet kallat att inför rätten yttra sig över ansökningen, och gällebeträffande frånvarande delägares kallande vad sagts. Söker borgenär, attavliden gäldenärs bo skall avträdas till konkurs, skall i fråga om ansökningensdelgivning med dödsboet och delägares kallande lill rätten tillämpas vad iförsta och andra punkterna föreskrivits. 13 S' Medgiver gäldenären borgenärskonkursansökning, meddele konkursdomaren genast heslut om gäldenärensförsättande i konkurs; bestrider gäldenären ansökningen eller uteblir han medförklaring, ehuru delgivning i behörig ordning skett, varde målet hänskjutettitt rätten. Då konkursansökning skall hänskjutastill rätten, varde målet av konkursdomaren utsatt att förekomma inom tio dagareller, om varken borgenären eller gäldenären begär att målet skall upptagas inom Medger gäldenären borgenärskonkursansökan, skall konkursdomaren genast pröva ansökningen. Otnkonkursdomaren med hänsyn till tillgängliga upplysningar eller eljest finnersärskilda skäl föreligga mot antagande att gäldenären är insotvent, skattmålet hänskjutas till rätten. Bestrider gäldenären ansökningen eller underlåter han attförklara sig, hänskjutes målet till rätten. Mål som hänskjutes till rättenskall av konkursdomaren utsättas att förekomma eller, omsärskilda skäl föreligga, en månad. Parterna skola kallas till rätten ochdärvid erinras om den i Senaste lydelse 1970:444, SenasteIvdelse 1946:809, Senaste lydelse 1969-805. nämnda tid, senast på det allmänna ting som närmastdärefter hålles. Kräves för gäldenärens kallande eller hans inställelse vidrätten oundgängligen , må tiden för målets företagande vid rätten utsträckas,dock ej utöver från det delgivning av kallelsen kan väntas hava ägtrum. Till rätten skola parterna särskilt kallas. I kallelsen skall erinras omden i 16 § stadgade påföljden av parts utevaro. I fråga om delgivning av kallelse, si.>m avses i förstastycket, äge vad i 12 § andra stycket andra och tredje punkterna stadgasmotsvarande tillämpning, / mål angående egendomsavträdeskall, om borgenären uteblir, målet avskrivas, såvida ansökningen ej medgivesav gäldenären. Gäldenärens utevaro hindrar icke målets handläggning ochavgörande. Rätten må ej bevilja part uppskov,med mindre synnerliga skäl därtill äro. Beviljas uppskov, må det ej sättaslängre än som oundgängligen kräves. 16 § föreskrivna påföljden av parts utevaro. I fall somavses i 12 § andra stycket skall även dödsbodelägare som ej biträtt ansökningenkallas. 1 fråga om delgivning av kallelsehar 13 § andra stycket motsvarande tillämpning. Uteblir borgenär, som gjort konkursansökningen,när mål om gäldenärens försättande i konkurs företages till förhandling avrätten, skall målet avskrivas, om ej gäldenären medger ansökningen. Gäldenärens utevaro från förhandling imålom hansförsättandet konkurs hindrar icke att målet avgöres. Förhandling får på parts begäranuppskjutas när särskilda omständigheter föreligga. Uppskov får dock ej utansynnerliga skäl meddelas mot sökandens bestridande. Endast om det oundgängligenbehövs får uppskovet göras längre än . Åro flera ansökningar om gäldenärens försättande ikonkurs an-hängiga och bifalles annan ansöktMng än den som kom införst, skall det med avseende på fråga som är beroende av tiden för konkursansökananses som om konkursbeslutet grundats på den ansökning som kom in först. 18 § Konkursansökning må icke återkallas sedan beslut omgäldenärens försättande i konkurs meddelats. 18 § Konkursansökan får ej återkallas sedan beslut om konkurs meddelats. Utan hinder av att gäldenären Senaste lydelse 1934:70. själv ansökt om konkursen eller medgivit borgenärs ansökandärom skall dock på gäldenärens klagan högre rätt häva beslutet, om gäldenärenvisaratt han ärsolvent. 18 a§'' Har vid beslut om gäldenärens försättande ikonkurs rätten eller konkursdomaren grundat sin behörighet på annanomständighet än att gäldenären har eller vid sin död hade sitt hemvist här iriket eller, då fråga är om bolag, förening eller stiftelse, att styrelsen därhar sitt säte, skcdl detta angivas i beslutet.