bet · FY01SoU8 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningsarbetet bordedock inte - som motionären föreslagit -begränsas enbart till fall av gravhjärnskada ulan borde i enlighet med vad flera remissinstanser framhållit avselivsuppehållande insatser över hiivud taget vid svår eller obotlig sjukdom samli fall då personer genom sill handlande visat att de inte önskar leva längre.Arbetet borde enligt utskottet bedrivas från utgångspunkten att aktiv eutanasialltjämt skall vara förbjuden. Utskottet ansåg att myckel starka skäl taladeför att det liksom tidigare måste ankomma på vederbörande läkare att avgöravilken behandling som skall ges patienten. Med hänsyn härtill och dåförtroendet för läkarnas behandling av de sjuka skulle allvariigt kunna rubbasav en lagfäst regel om passiv eutanasi ville utskottet inle förorda en ändradlagstiftning på området. Utskottet kunde inte heller ställa sig bakom förslagetatt läkare skulle tillerkännas rätt alt respektera en i förväg utfärdadskriftlig viljeförklaring. Utskottet framhöll att som flera remissinstanserpekat på del skulle vara förenat med betydande ölägenheter från både praktiskoch juridisk synpunkt att tillerkänna en sådan viljeförklaring från patientenbindande verkan. Enligt utskottets mening har några omständigheterinte inträffat som bör föranleda en annan bedömning från utskottets sida avfrågan om livsuppehållande behandling. vill utskottet dock framhållaatt utredningen är oförhindrad att la upp det av motionären aktualiseradespörsmålet därest utredningen under arbetets gång skulle finna atl frågannärmare bör övervägas. Med hänsyn till det anförda anser utskottet alt någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen 1975:42 inle är påkallad. Tillstöd för atl hjärndödsbegreppet bör accepteras anförs i motionen 1975:1909 aU ide fall där vävnad eller organ måste tas från en avliden tidsfristen mellandödsfallet och ingreppet är mycket kort om transplan-tationen skall lyckas. Imotionen hänvisas till en artikel i (nr 12/1975) enligt vilkendet skulle vara en väsentlig fördel om organ för transplantation fick las utinnan givarens cirkulation upphört. Säkerhetskravet för sjuka och döende fårenligt motionären inte under några förhållanden eftersättas men när del gällerpersoner med totalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionerna finns detingen praktisk eller humanitär motivering för all invänta det sistahjärtslaget. Motionären anser att, sedan det fastställts'att ytteriigare aktivaåtgärder skulle vara en meningslös sjuk-vårdsinsals som endast med någon timmeeller dag skulle kunna förlänga en ofrånkomlig dödsprocess, del borde varatillåtet att tillvarata vävnader och organ för transplantation eller annatmedicinskt ändamål. I motionen 1975:41 åberopas som stöd för yrkandet omutredning av frågan om ett nytt dödsbegrepp dels transplantationstekniska skäl,dels sjukvårdsadmi-nistraliva och humanitära skäl. Som utskottet framhöll år1974 är de humanitära och sjukvårdsadmi- nislrativaskäl som åberopats till stöd för införande av ett nytt dödsbegrepp atlhänföra lill frågan om hur länge livsuppehållande behandling skall pågå. Desynes därför sakna direkt betydelse för ell ställningslagande tillhjärndödsbegreppel. Spörsmålet om livsuppehållande insatser vid fall av s. k.hjärndöd har behandlats i ett av utfärdat cirkulär omprognos och behandling vid totalt och oåterkalleligt bortfall avhjärnfunktionerna. Av cirkuläret framgår alt all vidare behandling frånmedicinsk synpunkt är meningslös när sådant tillstånd konstaterats saml alt enbehandling i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet följaktligen intekräver alt ytteriigare terapeutiska ålgärdei vidtas eller all redan insaltaåtgärder fortsätts. De synpunkter av humanitär och sjukvårdsad-ministraiiv art,som framförts i fråga om hjärndödsbegreppet, kan - som utskottet framhöll förraåret - således redan nu tillgodoses. Vadhärefter gäller de transplantalionskirurigiska skälen anser utskottet i likhetmed motionärerna atl det är angeläget alt förutsättningar skapas för en gynnsamutveckling inom transplantationskirurgin. Otvivelaktigt skulle införandel avhjärndödsbegreppet vara av stor betydelse för möjligheterna att transplanteravissa organ, t. ex. lever och bukspottkörtel, samt vara ägnat all förbättraresultaten vid exempelvis njurtransplantationer. Att endast av delta skäl vidtaen så vittgående åtgärd som all ändra del dödsbegrepp, vilket av ålder knutitslill hjärta och andning, bör enligt utskottets mening dock inle ifrågakomma.Som framhållits då frågan tidigare behandlats i är nämligenspörsmålet av utomordentligt stor betydelse från rättslig synpunkt och enlösning förutsätter all de med dödsbegreppet förknippade juridiska och eliskaspörsmålen noga övervägts. Också allmänhetens inställning måste tillmätas storbetydelse. Med hänsyn lill del anförda anser utskottet all man bör söka andrautvägar för atl tillgodose transplantationskirurgins behov av goda villkor änatt ändra dödsbegreppet. Utskottet vill erinra om vad utskottet förra åretframhöll, nämligen att det kunde finnas skäl atl i samband med en översyn avfrågor om sjukvård i livels slutskede även granska tillämpningen av ovannämndacirkulär från och i övrigt kartlägga problemen inomtransplantationskirurgin. Utskottet erinrade om all begärtupplysningar från samtliga lasarett angående tillämpningen av cirkuläret ochfrån de lasarett där njurar tillvaratas för iransplanlationsändamål angåendeformerna för och erfarenheterna av tillvaratagandet av njurar från avlidna.Enligt utskottet framstod det som lämpligt atl den av ulskoitet förordadeutredningen efter samråd med gjorde en utvärdering av detmaterial som sålunda samlas in. Utskoliet anser sig kunna förutsätta att desakkunniga i samband med den pågående kartläggningen avtransplantationskirurgins villkor närmare överväger vilka åtgärder som ärerforderiiga för atl åstadkomma gynnsamma föriilsäitningar förtransplantationsverksamheten. En möjlighet som enligt utskottets mening kanförtjäna att närmare prövas under utredningsarbetet är alt genom ändring itransplantalionslagen skapa förutsättningarför tillvaratagande av organ och annat biologiskt material innanhjärtverksamheten upphört i fall då det - på sätt som anges i socialstyrelsenscirkulär - konstaterats atl givarens hjärnfunktioner totalt och oåterkalleligtbortfallit. Om utredningen skulle stanna för en sådan lösning, måstesjälvfallet betryggande garantier från rättssäkerhetssynpunkt uppställas ochsärskilda regler som garanterar ett hänsynstagande lill givarens anhörigainföras. En lagstiftning i enlighet med del anförda torde kunna vinnaallmänhetens förståelse. Medhänsyn lill vad utskottet sålunda anföri med anledning av motionen 1975:41 ochmotionen 1975:1909 i nu behandlad del påkallar motionsyrkandena inle någonriksdagens åtgärd. Vissabestämmelser om förfarandet vid transplantationer Enligt 3 'i förslaget lill transplantationsiagskall beslut om ingrepp på levande eller avlidna givare inle fö fattas avläkare som ansvarar för vården av den person lill vilken transplantation skallske. Bestämmelsen är, enligt vad som uttalas i propositionen, avsedd atlförhindra intressekonfiikter. Utskottet delar uppfattningen alt en jävsregel ifråga om iransplantationer är nödvändig och har ingen erinran mot lagförslageti denna del. Enligt utskottets mening kan det emellertid inte uteslutas allbestämmelsen genom sin generella utformning kan komma atl ge upphov lillpraktiska svårigheter och utskottet förutsätter därför all meduppmärksamhet följer bestämmelsens tillämpning. Närdel gäller ingrepp på avliden person i andra fall än då denne under sin livstidskriftligen medgivit att ingreppet får ske föreslås atl nära anhörig till denavlidne skall, där det kan ske, underrättas om ingreppet innan detta äger rum.En bestämmelse om sådan underrättelseskyldighet har intagits i 8 s:. Avpropositionen framgår att syftet med underrättelsen skall vara atl utrönainställningen hos de anhöriga till ett ingrepp av ifrågavarande slag och attunderrättelsen bör lämnas på ett sådant sätt all den person som kontaktatsförstår alt han eller annan nära anhörig kan förhindra ingreppet. Vidareuttalas atl om ingen nära anhörig finns eller är anlräfföar detta inte börutgöra något hinder mot atl ingrepp görs. Somdepartementschefen framhåller måste de anhöriga beredas en reell möjlighet altge uttryck för sin inställning i fall då den avlidne inte i livstiden lämnatmedgivande till transplantationsingrepp efter sin död. bör detemellertid beaktas atl vid vissa iransplantationer tidsfristen för tillvaratagandetav biologiskt material kan vara mycket kort. Enligt utskottets mening bör deldärför vara möjligt atl utföra transplantationsingrepp på avliden utanföregående underrättelse till anhöriga inte bara i fall då anhörig inte kananträffas utan också i fall då anhörig inle kan nås inom rimlig lid efterdödsfallet. Är ingreppet synneriigen brådskande torde det sålunda varatillräckligt atl man försökt kontakta känd anhörig i dennes bostad. Saknasuppgift om anhörig torde del i ett brådskande fall av angivet slag knappastkunna krävas atl man företar några mer ingående efterforskningar. Undantagetfrån huvudregeln får dock inle ges en så vid tolkning atl underrättelseskyldighetenblir illusorisk. Del bör ankomma på atl i detillämpningsföreskrifter som avses bli utfärdade närmare ange under vilkaomständigheter underrättelse lill anhörig kan underlåtas. Utskottei förutsätteratl även eljest ägnar uppmärksamhet åt de problem som kanuppkomma vid tillämpningen av transplantationslagens bestämmelse omunderrättelseskyldighet. Som fiera remissinstanser framhållit kan det varasvårt atl i samband med ett dödsfall beröra transplantationsfrågan med deanhöriga. Svårigheterna härvidlag för emellertid inte leda lill all man avstårfrån alt söka ta kontakt med anhöriga och därigenom föranleder all tillgångenpå transplanlationsmaterial minskar. Utöver vad sålunda anförts föranlederlagförslaget i denna del inte något uttalande från utskollets sida. I11 S förslaget lill transplantationsiag upptas en bestämmelse om talan motsocialstyrelsens beslut angående tillstånd i vissa fall lill ingrepp på levandegivare. Paragrafen har sin plats efter bestämmelser i lagen somenligt rubrik innehåller särskilda bestämmelser om avlidna givare. mening bör i lagförslaget göras den redaktionella jämkningen att enrubrik med lydelsen Besvär förs in före 11 i?. Enligt förslaget lill obduklionslag får obduktionföretas om den avlidne under sin livstid skriftligen medgivit det eller omobduktion behövs för aU orsaken till dödsfallet skall kunna fastställas ellerviktig upplysning angående sjukdoms beskaffenhet erhållas. Är dödsorsaken kändfår dock obduktion inle äga rum om den avlidne eller nära anhörig till honomuttalat sig mot åtgärden eller denna eljest kan antas slå i strid med denavlidnes eller nära anhörigs uppfattning. Imotionen 1975:1983 av m. fl. (m) framställs ell yrkande som går utpå atl också när dödsorsaken är okänd obduktion inte skall få äga rum om denavlidne eller nära anhörig till honom uttalat sig mot del eller åtgärden eljestkan antas stå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. Vidarebegärs i motionen att i lagen las in en särskild bestämmelse all vidålerkallelse av obduklionsmedgivande samma regler skall tillämpas som dåmedgivande aldrig lämnats. Ilikhet med motionärerna anser utskottet det angeläget att största möjligahänsyn tas till den avlidnes och hans nära anhörigas uppfattning i obduktionsfråganoch utskottet ser därför med tillfredsställelse atl särskilda regler nuföreslås i detta syfte. I anslutning härtill vill ulskoitet understryka alt omett tidigare lämnat samtycke till obduktion återkallats, antingen det skettmunlligen eller skriftligen, frågan om obduktion självfallet måste be- dömassom om samtycke saknas. Någon uttrycklig regel härom är inte erforderiig. Närdet härefter gäller det i motionen upptagna spörsmålet om obduktioner förfastställande av dödsorsaken torde som departementschefen framhåller det varaallmänt accepterat atl obduktion sker oavsett uppfattningen hos den avlidneeller hans nära anhöriga. Utskottei vill också erinra om att enligtbegravningskungörelsen gravsäilning eller eldbegängelse av den som avlidit häri landet inle får företas ulan alt dödsbevis företelts för pastorsämbetet.Vidare gäller enligt kungörelsen atl dödsbevis bl. a. skall innehålla uttalandeom dödsorsaken med angivande av de omständigheter på vilka uttalandel grundaseller, då dödsorsaken inle kunnat fastställas, uttalande angående läkarens uppfattningom denna med angivande av de omständigheter på vilka uppfattningen grundas.Utskottet vill härutöver framhålla atl det i lagen medgivna undantaget frånprincipen om hänsynstagande till den avlidne och hans anhöriga bör tillämpasrestriktivt. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottei motionen1975:1983. Slutligenlar ulskoitet upp ett i motionen 1975:487 av i Kariskoga m. (s) framställt yrkande om sådan ändring i allmänna, läkarinslruktionen atlläkare ej kan utfärda dödsbevis för egna anhöriga. Bestämmelserom utfärdande av dödsbevis finns förutom i läkarinslruktionen i bl. a.folkbokföringsförordningen och - som tidigare berörts - begravningskungörelsen.Som motionärerna påpekar innehåller de nämnda författningarna inte någonbestämmelse om jäv när det gäller utfärdande av dödsbevis. Enligt utskottetsmening talar övervägande skäl för all en läkare inle bör kunna utfärdadödsbevis för anhöriga och utskottet ansluter sig därför till motionärernasuppfattning all en jävsregel bör införas. De närmare övervägandena härvidlagtorde böra ankomma på regeringen. Vad utskottet sålunda anfört bör gesregeringen lill känna. Utöver vad ovan anförts föranleder propositioneninle några uttalanden från utskottets sida. 1. beträffande kriterier för behandling av aborteradefoster att avslår motionen 1975:1261, 2. beträffande samtycke till utnyttjande av förforskningsändamål atl avslår motionen 1975:1898 yrkande 1, 3. beträffande överförande av befruktade ägg attriksdagen avslår motionen 1975:1898 yrkande 2, 4. beträffande hornhinnetransplanlationer allriksdagen avslår motionen 1975:1909 yrkande 2, 5. beträffande livsuppehållande behandling attriksdagen avslår motionen 1975:42, 6. beträffande dödsbegreppet att avslårmotionen 1975:41 och motionen 1975:1909 yrkande 1, 7. att antar del i propositionen 1975:50framlagda förslaget till transplantationsiag med den ändringen alt närmastföre 11 ij en rubrik med lydelsen Besvär skall införas, 8. beträffande obduktioner att med avslag påmotionen 1975:1983 antar det i propositionen framlagda förslaget lill obduktionslag, 9. beträffande dödsbevis atl med anledningav motionen 1975:487 ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Närvarande:herrar i (s), i (s), Carishamre (m),i Öskevik (c), (). i (c). (), (), (), (), herrAlftin (s), (), herrar Karlehagen (c) och i Boriänge (vpk). 1.belräffaflde kriterier för behandhng av aborterade (punklen 1 i hemställan)av herrar Carishamre (m) och Åkeriind (m) som anser dels atl del avsnitt i utskottets belänkande på s.8 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med "är erforderiig"bort ha följande lydelse: Medhänsyn lill bl. a. de medicinska framsteg som gjort del möjligt alt få fosteralt överleva efter allt kortare graviditetslider, anser utskottet atlfolkbokföringsförordningens definition på barn knappast längre är helt tillfredsställande.På grund härav och med hänvisning till de skäl av etisk och juridisk innebördsom anförs i motionen 1975:1261 finner utskottet det angeläget att frågan omlivsbegreppet för /barn blir föremål för utredning. Utskottet biträderdärför förslaget i motionen 1975:1261. delsatt utskottels hemställan under 1 bort ha följande lydelse: I. beträffande kriterier för behandling av aborterade atl riks- dagenmed bifall till motionen 1975:1261 hos regeringen anhåller atl frågan omlivsbegreppet för /barn blir föremål för utredning, 2. beträffandesamtycke till utnyttjande av för forskningsändamål (punk ten 2 i hemställan) av herrar Carishamre (m) och Åkeriind (m) som anser dels alt det avsnitt i utskoiiels belänkande på s.10 som börjar med "Under hänvisning" och slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Avvad ovan anförts framgår atl forskning på aborterade i huvudsak skerefter föregående etisk prövning och att undersökningar pågår i syfte att göraden etiska prövningen generell. Detta finner utskottet tillfredsställande. Detbör emellertid uppmärksammas atl annan användning av aborterade än förforskningsändamål, t. ex. för läkemedelsframställning, uppenbariigen intealltid prövas på samma sätt. Vidare tycks det framgå av vadutbildningsulskoltet anförde i sill betänkande atl vid fosterexperiment"som överievt abortingreppet men ej är livsdugliga" i vissafall jämställs med döda . Detta betraktelsesätt finner ulskoitet oroande. "Levande men ej livsduglig" är ju samma tillstånd som i livetsslutskede betecknas med ordet "döende", och alt en döende människaskall betraktas som levande och behandlas med all den respekt som tillkommerlivet bör anses självklart. I den mån gällande bestämmelser och rådande praxisinte fullt ut garanterar att denna respekt för livet upprätthålls iabort-situationer finner utskottet del angeläget alt ett fullgott rättsskydd skapasför såväl moderns som foslrets/barnels integritet och för livels okränkbarheläven i situationer då livet inte är livsdugligt men ändock ell liv. Utskottetföreslår därför atl hos regeringen begär en noggrann karlläggning avalla frågor rörande behandlingen av aborterade och förslag lill åtgärdersom befinns nödvändiga till skydd för moderns och foslrels integritet iabortsitualioner. Härmed tillgodoses också syftet med motionen 1975:1898 såvittavser yrkandet 1. delsatl utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande samtycke till utnyttjande av fosterför forskningsändamål atl med anledning av motionen 1975:1898yrkande 1 hos regeringen begär en noggrann kartläggning av alla frågor rörandebehandlingen av aborterade och förslag till åtgärder till skydd förmoderns och foslrels integritet i abort-situationer i enlighet med vadutskottet anfört, 3. beträffandedödsbegreppet (punkten 6 i hemställan) av () som anser dels atl del avsnitt i utskottets belänkande sombörjar på s. 12 med "Som utskottet" och slutar på s. 14 med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Vad först gäller de transplantalionskirurgiskaskälen för införandet av etl nytt dödsbegrepp anser utskottet i likhet medmotionärerna att det är angeläget atl föulsätlningar skapas för en gynnsamutveckling inom transplantationskirurgin. Otvivelaktigt skulle införandel avhjärndödsbegreppel vara av synneriigen stor betydelse förtransplantationskirurgins villkor. För etl nytt dödsbegrepp talar också somframhålls i motionen 1975:41 humanitära och sjukvårdsadministraliva skäl.Enligt utskottels mening synes det logiskt och invändningsfritt att en individmed totalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionerna anses som död. Pågrund av del anförda och då total hjärninfarkt numera kan diagnostiseras medfull säkerhet anser utskottet att frågan om ett nytt dödsbegrepp bör tas upptill prövning. Somframhållits då frågan om införandet av ell nytt dödsbegrepp tidigare behandlatsi är spörsmålet av utomordentligt stor betydelse från rättsligsynpunkt och en lösning förutsätter att de med dödsbegreppel förknippadejuridiska och etiska problemen noga övervägs. Också allmänhetens inställningmåste tillmätas stor betydelse. I likhet med motionären i motionen 1975:41anser utskottet atl de sakkunniga som tillkallats med uppdrag all utreda vissafrågor beträffande sjukvård i livets slutskede under utredningsarbetet ocksåbör ta upp frågan om ett nytt dödsbegrepp bör införas. Utskottet tillstyrkersåledes yrkandet i motionen 1975:41. Ställningstagandet innebär alt önskemåleti motionen 1975:1909 i nu behandlad del i allt väsentligt blir tillgodosett. delsalt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: .6 beträffande dödsbegreppel alt medbifall lill motionen 1975:41 och med anledning av motionen 1975:1909 yrkandeI hos regeringen anhåller atl frågan om ett nytt dödsbegrepp las upp lill behandlingav de sakkunniga med uppdrag alt utreda vissa frågor beträffande .sjukvård ilivets slutskede, 4.beträffande obduktioner (punkten 8 i hemställan) av herrar Carishamre (m) ochÅkerlind (m) som anser dels all del avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 15 med "I likhet" och slutar på s. 16 med "motionen1975:1983" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet del angeläget atl största möjligahänsyn las till den avlidnes och hans nära anhörigas uppfattning i obduktionsfrågan,och utskottet ser därför med tillfredsställelse att särskilda regler nuföreslås i detta syfte. Enligt utskollets mening bordet emellertid i enlighetmed förslaget i motionen vara möjligt atl även i de fall då dödsorsaken ärokänd bereda utrymme för ett hänsynstagande till den avlidnes och de anhörigasuppfattning. Några större praktiska ölägenheter synes inte vara förenade med ensådan lösning. Från en mera principiell utgångspunkt kan tilläggas atl i defall där omständigheterna är sådana att obduktion måste utförasoavsett uppfattningen hos den avlidne eller hans anhöriga, t. ex. då misstankeom brott föreligger eller dödsorsaken måste utredas av ska-deståndsräitsligaskäl, orsaken till dödsfallet bör klarläggas genom rättsmedicinsk obduktion.Sådan obduktion omfattas inte av den föreslagna lagens bestämmelser. mening bör det vidare av rättssäkerhetsskäl i lagtexten komma lillklart uttryck att om medgivande till obduktion återkallats obduktionsfråganskall bedömas som om samtycke aldrig lämnats. Ienlighet med det anförda förordar utskottet alt 3§ förslaget till obduktionslagges följande lydelse. Saknas medgivande som avses i 2 § eller har sådant medgivandemunlligen eller skriftligen återkallats, får obduktion företagas om del behövsför att orsaken lill dödsfallet skall kunna fastställas eller viktig upplysningom sjukdoms beskaffenhet erhållas. Obduktion får dock icke äga rum, om denavlidne eller nära anhörig till honom uttalat sig emot det eller åtgärdeneljest kan antagas slå i strid med den avlidnes eller nära anhörigsuppfattning. Ändringsförslaget bör föranleda en redaktionell ändring i 4! ;sista stycket. delsall utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande obduktioner atl medanledning av propositionen och motionen 1975:1983 antar det i propositionenframlagda förslaget lill obduklionslag med den ändringen att lagen erhållerföljande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: 1 S Denna lag äger tillämpning på obduktion somicke innefattar rättsmedicinsk undersökning. 2SObduktion får förelagas om den avlidne under sin livstid skriftligen harmedgivit detta. 3!iSaknas medgivande som avses i Saknas medgivande som avses i 2 S, får obduktionförelagas om det 2 S eller har sådant medgivande miint-behövs för alt orsakentill dödsfallet ligen eller skriftligen återkallats, får skall kunnafastställas eller viktig obduktion förelagas om del behövs upplysning angåendesjukdoms be- för att orsaken till dödsfallet skall skaffenhet erhållas. Ardödsorsaken kunna fastställas eller viktig upplys-känd får dock obduktion ickeäga ning angående sjukdoms beskaffen- rum, om den avlidne ellernära anhörig till honom har uttalat sig emot det eller åtgärden eljest kanantagas stå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. Obduktionfår dock icke äga rum, om den avlidne eller nära anhörig till honom har uttalatsig emot det eller åtgärden eljest kan antagas stå i strid med den avlidneseller nära anhörigs uppfattning. Ifall som avses i 3 § skall, där det kan ske och icke särskilda skäl talar emot,nära anhörig till den avlidne underrättas om obduktionen innan denna äger rum. Årdödsorsaken känd får obduktion Obduktion får icke påbörjas förrän icke påbörjas förrän skälig lid förflu- skälig tid förflutit efter underräiiel- til efter underrättelsen. Dennalag träder i kraft .