bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Iovannämnda motion antyds också att utredningen skulle ha manipulerat medavskrivningsprocenten. Några bestämda avskrivningsregler finns inte.Utredningen har övervägt dels den s, k, annuitetsmetoden som geren åriigen likastor avskrivning om 0,1 96 av investerat kapital, dels s, k, rak avskrivningsom i stället ger 1,67 96 . Sedan kommunen avgivit sinoffert valde utredningen, för att få jämförelsen rättvisande, att även förHelgeandsholmen välja" den av kommunen för angivna avskrivningsmetodenom 0,42 96, vilken ibland använts i expropriationsmål Hyranför är angiven prisnivå liksom beräkningarna förHelgeandsholmen. Utredningen har varit medveten om att förändringar ikostnadsindex skulle kunna påverka kostnadsjämförelsen och gjorde vissa studierhärvidlag. Utredningen fann det emellertid vanskligt att dra några slutsatserav en kostnadsjämförelse mellan alternativen vid en framtida kostnadsnivå,exempelvis 1982, då dessa måste grundas på hypotetiska antaganden angående förändringarav byggnadskostnader och konsumentprisindex eller mer.Beräkningar (underbilaga 3) visar att vid en åriig kostnadsstegring om 5 96kostnaderna skulle bli ungefär lika i 1982 ärs prisnivå och skillnaderna liggainom rimlig felmarginal, (ökade byggnadskostnadsindexmed i medeltal 4,5 96 .) 7.43Jämförelse mellan kostnader i olika utredningsskeden Imotion har tagits upp jämförelse mellan av utredningen angivna kostnader ochkostnader som redovisats i tidigare ulredningsskeden. I byggnadsstyrelsensutredning 1968 utarbetades och KU 1975:13 B 107 kostnadsuppskattadesett antal principiellt skilda alternativ. Huvudalternativet 1 avsåg om- och tillbyggnadav på . Enuppräkning till prisnivå av investeringskostnaderna förun-deralternativel IC i "hus", vilket närmast motsvararalt. Hl i , ger, efter avdrag för grundförstärkningskostnaderna,en kostnad om ca 185 milj. kr. inklusive ränta ,mervärdeskatt m. m. att jämföra med för alt. Hl beräknade ca 155 milj. kr. enligt granskning). Skillnaden som för anses varaliten med hänsyn till den principiella karaktären av utredning,förklaras till stor del av att i alt. lC/68 förutsattes betydligt meromfattande åtgärder i än vad som föreslås i alt. Hl. Dei arkitekttävlingens andra steg bearbetade förslagen kostnadsuppskattades.Huvudvikten lades då vid jämförelsen mellan förslagen, inte vid den aboslutakostnadsnivån. Detta framgår klart av prisnämndens utlåtande: Samtligaförslag i andra steget har jämförts i avseende på kostnader --- , Denna kostnadsuppskattninghar kontrollerats av , varvid kostnadsnivånövertag bedömts ligga högt men de inbördes relationerna mellan förslagenfunnits vara i huvudsak riktiga, I underbilaga 4 redovisas jämförelser mellantävlingsförslaget 022 "" och utredningsalternativet Hlrespektive tävlingsförslaget 013 "" och utredningsalternativetH2, Om kostnaderna förgrundförstärkning tas bort ur tävlingsförslagen och omhänsyn tas till de anmärkningar mot respektive kostnadsuppskattningar som byggnadsstyrelsengjort blir skillnaderna mellan de olika beräkningarna liten och förklaras avskillnaderna mellan respektive tävlingsförslag och utredningsalternativ, Iunderbilaga 5 redovisas en kostnadsjämförelse mellan nybyggnaden på banktomtenenligt alt. Hl och några statliga nybyggnadsprojekt. Jämförelsen visar att denav utredningen förutsatta byggnadsstandarden är relativt hög, 7,44Sammanfattning beträffande kostnaderna Utredningens genomgång av remissvaren har givit vidhanden att de av utredningen redovisade kostnaderna i allt väsentligt ärkorrekt beräknade och att kostnadsjämförelsen mellan ochSergels torg är rättvisande. Utredningen stöder sig härvid i första hand påutlåtandet från , som är statens expertorgan på området ochsom på olika sätt medverkat i riksdagshusfrågan. Utredningenhar funnit att vid en någorlunda rimlig kostnadsutveckling kostnadsbilden intepåverkas på ett avgörande sätt. Utredningenanser slutligen att kostnadsfrågorna inte ensamma bör tillmätas en avgörandebetydelse. KU 1975:13 B 108 har framhållit att det, inräknaterforderiig tid för evakueringar och ombyggnader, bör vara möjligt att flyttatillbaka till , Med hänsyn till riksdagensplanering liksom planeringen för statsförvaltningen i övrigt, förmodligen ocksåkommunens planering, synes det värdefullt att beslut kan fattas undervårriksdagen. Ioch med att alt. H tveklöst bedömdes vara att föredra framför alt. Spenetrerades inte vissa genomförandefrågor vid en permanentning av torgnärmare. Att ombyggnader och kompletteringar blir nödvändiga framgår av dedelproblem som behandlats under avsnittet 7.1 Funktion. F.ö. vill utredningen än en gång understryka värdet för att ha sinverksamhet förlagd till ett hus som den äger och därtill behärska angränsandebebyggelse. Vid alt. S blir beroendet av hyresvärd och grannar markant. Manmåste observera att frågan gäller inte bara förhållandena exempelvis 1982 utanäven vid ett kvariiggande på lång sikt, 8.Utredningens sammanfattning och slutsatser Utredningens förnyade prövning efter granskning avmotioner och remissvar och av dessa föranledda kompletteringar ochkorrigeringar av materialet leder till följande slutsatser. Beträffande utredningens tillräcklighet ochtillförlitlighet som beslutsunderiag är remissyttrandena motsägande; bl. a.byggnadsstyrelsen och planverket uttalar sig positivt medan kommunen ochlänsstyrelsen betecknar utredningen som otillräcklig. Kritikenmot utredningen i detta avseende avser i flertalet fall tekniska och ekonomiskaanalyser av betydelse för valet mellan alt. S och H. En del av denna kritikgrundar sig på missuppfattning av vissa kostnaders, främst ev.grundförstärkningskostnaders, påverkan på jämförelsen. Den del av kritiken somgäller beräkningarnas tillföriitlighet har föranlett vissa korrigeringar ochkompletteringar av utredningsmaterialet. Dessa har dock inte förändrat grundenför utredningens tidigare slutsatser i huvudfrågorna men gett ettfullständigare och mer nyanserat underiag för ställningstaganden. Utredningensmetod och bedrivande ifrågasätts i en motion och ett remissyttrande.Utredningen finner mot bakgrund bl. a. av anledning atthelt tillbakavisa denna kritik. Alt. 2 framstår fortfarande som detfördelaktigaste. Det förordas av ett större antal remissinstanser än något avde övriga förslagen, vilket stöder KU 1975:13 B 109 Dethar mycket goda funktionsegenskaper vilket främst sammanhänger med denprincipiella lokaldispositionen med utskotten placerade i de ursprungligautskottslokalerna i , med plenisalen inpassad i Riksbankenshalvcirkulära form och med alla ledamotsrummen samlade i Kanslihuset, Ingenremissinstans yttrar sig på ett sätt som rubbar denna bild. Ävenmed hänsyn till inre miljö har förslaget mycket goda egenskaper vilket även detförklaras av det konsekventa sätt på vilket de befintliga byggnadernautnyttjas. Även i detta avseende gäller att remissyttrandena inte rubbarbilden. De invändningar som framkommit, främst beträffande plenisalens läge,anknyter till bevarandeaspekter. Riksantikvarieämbetetsyttrande stöder utredningens uppfattning att alt, 2 uppfyller de krav som kanställas ur bevarandesynpunkt. Inte bara de arkitektoniskt och historisktvärdefullaste delarna bibehålles. är i princip helt bevaratliksom större delen av , Stadsbildenberörs däremot av förändringar. exteriör förändras genom påbyggnadför plenisalen; gångbron över innebär en förändring i entraditionelf stadsbild. Både plenisalspåbyggnaden och gångbron är emellertidfunktionellt starkt motiverade och medför atl riksbyggnaderna i så storutsträckning kan bevaras. Flertalet remissinstanser synes också i princip kunnaacceptera dem. Utredningen bedömer att, trots den kritik som satts in på dessapunkter, förslaget vid en fortsalt bearbetning kan utformas så att en godstadsbild uppnås. Alt.1 finner utredningen besitta många goda egenskaper både beträffande funkiionoch inre miljö. Som planverket framhållit har förslaget lill nybyggnad påbanktomten en hög arkitektonisk kvalitet. Verket är dock denendaremissinstanssomstöderdettaalternativ,Attutredningensätteralt,l efter alt,2 sammanhänger bl, a, med att det förra medför alltför stora byggnadsvolymerpå som hela bankhuset måste offras, Ah.3 som inte medför förändringar av stadsbilden, stöds på denna grund av ettantal remissinstanser. Utredningen anser sig dock inte kunna förorda förslagetfrämst med hänsyn till dess mindre goda funkiionsegenskaper. mening är förslaget mycket skickligt löst utifrån de valdaprinciperna varför en vidarebearbetning inte bedöms ge annat än marginella förbättringar, Vad beträffar Sergelstorgsalternativet finnerutredningen att remissvar och motioner inte motsäger utredningens redovisadeomdöme. Def n. tillgängliga lokalerna uppfyller inte programmets krav beträffande ytoroch lokalstandard. De interna sambanden är inte helt tillfredsställande KU 1975:13 B 110 lösta.Bevakningsfrågan är ett problem. Den inre miljön är ihuvudsak god. Utredningenanser inte att bebyggelsen vid har den tydlighet i stadsbilden somman förväntar sig av hus. Ialternativet innefattas också de negativa konsekvenser av principiell ochekonomisk art och med hänsyn till bevarandet, som uppkommer beträffanderiksbyggnaderna på . Flertalet av de remissinstanser som tagit ställningi denna fråga har gjort ett klart uttalande till förmån för utredningensförslag om återflyttning. Ingen remissinstans har bestämt uttalat sig för ettkvariiggande vid , I några remissvar liksom i ett par motionerförordas fortsatt utredning före slutligt ställningstagande. Detta förord synessom ovan nämnts bl, a, bero på en feltolkning av utredningenskostnadsredovisning och dess samband med bl, a, grundförstärkningsfrågan, Inågra motioner har föreslagits atl skall kvarstanna vid torg.De i motionerna framförda argumenten är grundade på bedömning av vissadelegenskaper hos alternativet . Enligt utredningens mening kan enbedömning endast göras utifrån en noggrann granskning, värdering ochsammanvägning av de olika alternativens samtliga egenskaper och de konsekvenserett val av endera alternativet medför för . Av remissinstanserna ärdet endast och i någon mån planverket som gjort entotalbedömning. På grundval av denna har de förordat en återflyttning tillHelgeandsholmen, Denjämförelse som i betänkandet gjorts mellan alternativet ochalternativet , närmast alt, H2, finner utredningen fortfarandeäga full giltighet. De främsta fördelarna med en återflyttning är följande: 1, PåHelgeandsholmenoch i Kanslihuset får riksdagenvälfungerande,rym-liga och även pålängre sikt tillräckliga lokaler med godainre och yttre samband. hus ingår i ett samlat statligt lokalbeståndvilket är fördelaktigt vid omdispositioner och expansion, 2, Den inre miljön blir omväxlande och intressant medgod lokalkomfort, 3, Folkrepresentationens byggnader för den tydlighet istadsbilden som torde betraktas som önskvärd inte bara för utan ävenför stadsmiljön i stort, 4, används för sin ursprungliga uppgiftoch den historiska kontinuiteten upprätthålls, 5, Riksbyggnaderna utnyttjas på ett rationellt sättoch man undgår det svåra problemet att finna annan lämplig användning och attanpassa byggnaderna därefter. 6, äger sitt hus med de principiella ochpraktiska fördelar det medför. Ovanståendefördelar vid återfiyttning kan uppnås utan ökade årskostnader för riksdagenoch även utan ökade kostnader för statsverket i övrigt, Utredningenhar efter förnyad prövning funnit attett tillräckligt och tillförlitligt underiag nu föreligger för beslut omriksdagens lokalisering och riktlinjer för det fortsatta arbetet med dess lokalfråga, attdet fortfarande framstår som förmånligast för att åierfiytta tillombyggda lokaler på och attalt, H2 fortfarande framstår som lämplig grund för det fortsatta arbetet medriksdagens lokalfråga. Vidsammanträde med medlemmarna i rådsgruppen har konstaterats samstämmighet omhuvuddragen i utredningens ställningstaganden och slutsatser. Innehållet i denna PM harföredragits i förvaltningsstyrelsen, KU 1975:13 B 112 Bankoutskottetsutlåtande nr 1968 i anledning av skr från styrelsen för riksdagensförvaltningskontor , Bankoutskottetsutlåtande nr 1969 i anledning av skr från styrelsen för riksdagensförvaltningskontor , Bankoutskoltetsutlåtande nr 5! i anledning av skr från styrelsen för riksdagensförvaltningskontor , Program för nordiskarkitekttävling 1970, utlåtandeöver tävlingens första steg 1971, utlåtandeöver tävlingen 1972. Förvaltningsstyrelsensskr 1973:19 till : lokalfrågor på m, m. Konstitutionsutskottetsbetänkande KU 1973:51 med anledning av förvaltningsstyrelsens skr 1973:19, Förvaltningsstyrelsensskr 1974:20 till : lokalfrågor på m, m.Redovisning av jämte förslag. Utföriigare än i utredningens belänkande redovisas här de iulredningen medverkande. Förvaltningsdir.,chef för Riksdagsledamot(c), v. ordf i forvaltningsstyrelse, prisnämndsledamotRiksdagsledamot (s), ledamot i forvaltningsstyrelse Arkitekt , avd.dir. i , bitr. och chef för intendenturenhel Arkitekt , stfbyggnadsråd i , ansvarig för utredningen , huvudsekreterare i arkitekttävlingen m. m. Arkitekt , egen arkitektverksamhet, prisnämndsledamot Arkitekt,professor, chef för byggforskningsrådel, f d. tekn. dir. i ,prisnämndsle-damol ArkitektSAR, professor, (numera stadsarkitekt i ), prisnämndsledamot , fil. kand., avd.dir. i (numera hosriksantikvarieämbetet) Arkitekt , tekn. dr., avd.dir. i (numera hos ) Civ.ing., chef för den byggnadsiekniska sektionen ibyggnadsstyrelsen B 8 1975. VVS-tekn. utredn. KU 1975:13 B 115 Beräkningsexempel avseende uppskrivning avårskostnaderna för alt. och för alt. lill 1982års prisnivå. Eventuellflyttning till sker 1982. Tyngdpunkten för samtliganyinvesteringar ligger på 1980. Indexför kostnadsstegringar betr. såväl investeringar som drift och underhållantages vara alternativt 3, 5, 7 och . Årskostnaden(1974) för Kanslihuset, 4 200 tkr/år, antages fördelad så atl kapitalkostnadenär 3 400 tkr/år och drift- och underhållskostnaden är 800 tkr/år. Avhyran för garage och tryckeri vid antages 200 tkr/år utgöras avdrift- och underhållskostnader och 900 tkr/år kapitalkostiiader. Endast alt. alt. 2 vid studeras. Årskostnaderna1974 redovisas i "lokalfrågor på m.m.". Kapitalkostnadenhar vid beräkningarna uppdelats i två delar. En del avser kapitalkostnad förnyinvesteringar och den andra delen kapitalkostnader för tidigareinvesteringar. För alt. är samtliga kapitalkostnader beroendeav nyinvesteringar utom kapitalkostnader för Kanslihusets nuvärde. För alt.Sergels Torg är samtliga kapitalkostnader att hänföra till tidigareinvesteringar utom kapitalkostnader för erforderliga nyinvesteringar påHelgeandsholmen som erfordras om ej flyttar. Årskostnad (Mkr) 1982 Årsindex Alt. S Alt. H 5 96 21,8 21,0 7 96 22,8 23,3 9 96 23.8 25,9 KU 1975:13 B 116 Kostnadsjämförelsemellan tävlingsförslag 1972 och utredning . Kostnader för tävlingsförslagen redovisas påritning: RIKSDAGSHUSTÄVLING, STEG II Kostnadsjämförelseupprättad av , dalerad . Kostnader för redovisas i"lokalfrågor på m.m." . Kostnadernahar korrigerats enligt vad KBS föreslagit vid sin granskning. kostnadernaför tävlingsförslagen har reducerats med ca 20 96 och kostnaden förutredningens förslag har ökats med 10 96. Ikostnaden enligt ulredningen ingår moms i de direkta kostnaderna medan momsingår i de indirekta kostnaderna enligt tävlingen. I denna jämförelse ingårmomsen i de indirekta kostnaderna för båda kostnadsberäkningarna. Dentotala indirekta kostnaden har jämställts lill att utgöra ca 40 96 i bådaberäkningarna. De indirekta kostnaderna för tävlingen har därför reduceratsmed ca 10 96 för förslag 022 "" och med för förslag013 "" samt ökats med räntor . Kostnad för garage ingår i"Yttre åtgärder" i båda beräkningarna. Indexökning mellan 1972och 1974 är 17,8 96. Nuvärdet av Kanslihusethar antagils till enligt uppgift från KBS. KU 1975:13 B 117 Tävlingsförslag 022 "" Direkta Indirekta Totalt kostnader kostnader Kostnad enligt tävlingen enligt KBS -21,5 96Korrigering av indirekta kostnader Index + 17,8 96 .Summa 185 75 260 Tävlingsförslag 013 "" Direkta Indirekta Totalt kostnader kostnader Kostnadenligt tävling enligt KBS -20,Korrigering av indirekta kostnaderIndex -I- 17,8 96 Summa 185 75 260 Kostnad enligt utredning Korrigering enligt KBS -I- 10,0Omfördelning av moms Korrigering for nyllning Summa 116 52 168 Kostnad enligt utredning Nuvärde Kanslihus Korrigeringenligt KBS -I- 10,0 96 Omfördelning av moms Korrigering (or flyttning Summa 122 41 163 Jämförelse mellan tävling 1972 och utredning Tävlingsförslag 022 "" ochutredningsalternativ Hl RiksdagshusRiksbankshus \\.\rt åtgärder Grundförslärkning Summa direkta kostnader Indirekta kostnader Dentotala dilTerensen förklaras av ca 14 ca 13 Tävlingsförslag 013 "" och utredningsalternativ H2 RiksdagshusRiksbankshus Kanslihus Yttre åtgärder Grundförstarkning Summa direkta kostnader Indirekta kostnader Den totaladiflerensen förklaras av grundförslärkning ökad tolalyta ökad bevarandegradreducerade yttre åtgärder ca -51 ) ca -56 } ca -h26 1 KU 1975:13 B 119 Kostnadsjämförelse mellannybyggnaden på banktomten enligt utredningsförslag Hl och några statligaomlokaliseringsprojekt Kostnaderna för utredningsförslaget har höjts med 10 96 ienlighet med remissvar. maxvärde kr/m'Ty medelvärde kr/m'Ty (/m' (/m'By; - fångdamm m. m. Hus -t- vvs -1- el Analys av några statliga omlokaliseringsprojekt. (Rapportsom hänför sig till forskningsanslag från för byggnadsforskningtill AB .) (lägeoch anlal rum) *isfav'pPran Tegel- ;§'} backenP' ' ,:.. -A - *, - - " *' ji:&'%*S/orforgef7 :-.C'. Departementsbyggnaderna är på kartan angivna med mörk färg.Siffrorna hänvisar till teckenförklaring pånästa sida. Q ;: <0.-*s Departement m. m Justitiedepanemcntel (huvuddel) ulb.enhet, bibi) KU 1975:13 B 122 SammanfattandePM ang. vissa kostnadsjämförelser mellan 1968,1972 och utredningar(ombyggnadsförslagen 1 b 1968, 013 1974) Jämförelsermellan 1972 och förslag I bilaga lill utredningens PM (se bilaga13 s. B 116-1 [8) redovisas vissa jämförelser mellan prisnämndens beräkningar1972 och riksdagshusutredningens beräkningar 1974. De i bilagan intagnatabellerna är ganska svårlästa. Det framgår dock alt man - som utredningenockså munt-ligen framhållit för utskottet - utgått dels från attbyggnadsstyrelsen skulle ha ansett att prisnämndens beräkningar bordereduceras med ca 20 96, dels från förslag alt nu räkna uppriksdagshusutredningens beräkningar med 10 96. Dessutom har man fört upp en nypost på 30Mkr för kanslihuset (baserat på nuvarande hyresintäkter). Deav utredningen nu presenterade beräkningarna innebär att kostnaderna för tävlingsförslaget013, , som 1972 beräknades till , först reduceratsmed 20 96, dvs. med , och därefter indexreglerats (med 17,8 96) pååterstoden (). kostnadsläge blir summan då ungefär den sammasom enligt beräkningar. De totala indirekta kostnaderna har"jämställts" till alt utgöra ca 40 96 i båda beräkningarna, vilketinnebär att posten indirekta kostnader förslag har ökats med 20 Mkrför räntor , vilka inte var medtagna i prisnämndensberäkningar. I en inom utskottets kansli upprättad promemoria beträffandedessa kostnadsjämförelser (PM , ej tryckt) har de totalaräntekostnaderna uppskattats till ca i 1972 årskostnadsläge och till ca kostnadsläge (se s. B 125, not 5). Utredningensnu presenterade jämförelser mellan förslagen 013, och av sista sidan i utredningens bilaga 4 (se s. B 118). Den totaladifferensen är som synes mycket stor men förklaras, enligt utredningen, delsav att kostnaderna fö: grundförslärkning (som indexuppräknats till )bortfallit, dels av att bevarandegraden ökat och åt yttre åtgärdernareducerats. Om man betänker att utredningen angett den sammanlagda direktakostnaden för ombyggnad av och riksbankshuset till (i1974 års kostnadsläge), så framstår den angivna kostnadsminskningen (ca 56Mkr) till följd av en "ökad bevarandegrad" som stor. Även den angivnakostnadsminskningen för "yttre åtgärder", som reducerats med 19 av26 Mkr, är stor (inkl. indirekta kostnader ). Härvid bör också beaktasdels att de nämnda kostnadsreduktionerna uppkommit trots att del nu upptagnavärdet på kar,slihusei medfört alt differensen minskat KU 1975:13 B 123 med30 Mkr och att totalytan ökat med ca 10 96; delta främst till följd av atl ävenkanslihuset kunnat utnyttjas i del nu aktuella alternativet. Medutgångspunkt i uppgifterna i utredningens tabell på s. 4 i bilaga 4 (se s. B118) kan en jämförelse mellan förslagen 013, 1968och H 2 1974 i stora drag se ut som följer. Totalytanvar 1972 58 399 m" och 1974 77 440 m", vilket motsvarar en ökning på33,3 96, Den direkta kostnaden för riksdagshus och riksbankshus - efterminskning med 20 96 enligt uppgifter från och indexuppräkningtill 1974 - hairför förslag beräknats till (75 -I- ) ochför yttre åtgärder lill , dvs, totalt , Läggs härtill indirektakostnader på 40 96, enligt utredningens förslag, blir kostnaden årsförslag , Om detta räknas upp med 33,3 96 (64,) för den i 1974års förslag ökade tolalytan blir kostnaden (exkl, grundförstärkning) 257,5 Mkr.Detta kan jämföras med riksdagshusutredningens beräkningar på 128,4 A/A.T-vartill kommer nuvärdet för kanslihuset () och flyttningskostnader (2Mkr). 1 utredningens tabell har, som synes, kostnadsskillnaden förklarats medatt ca sparats för en ökad bevarandegrad och ca för reduceradeyttre åtgärder, dvs. Utredningen har å andra sidan beräknatkostnadsökningen för den ökade totalytan till ca (i denna kansliPM harkostnadsökningen som nämnts beräknats till ). Om man, såsomutredningen gjort, räknar in kanslihusets nuvärde i kostnaderna för alt. H 2samt flyttningskostnaderna () blir differensen mellan förslagen i1974 års kostnadsläge. Om däremot sistnämnda, nytillkomna poster inte skulleinkluderas i den jämförande beräkningen blir skillnaden mellan förslagen 47Mkr. Ett skäl för att välja den förstnämnda metoden - i varje fall vad gällerkanslihuset - kan vara att även den "fiktiva" kostnaden anses motiveradav den ökade totalytan. Med delta beräkningssält skulle sålunda ca (56-1-15-1-2 Mkr) motiveras av en "ökad bevarandegrad" i de gamlariksbyggnaderna. Jämförelsermellan 1968 och förslag Vad så beträffar de av utskottet önskadejämförelserna mellan kostnadsberäkningar 1968 och utredningensnu föreliggande, har denna fråga inte närmare belysts av ulredningen. Det somsägs härom finns i utredningens PM (.se s. B 106-107) och gällerjämförelserna mellan all. 1 c 1968 och alt. H 1 (dvs. förslag) 1974.Inga jämförelser har från utredningens sida redovisats beträffande det nuförordade alt. H 2 (dvs. förslag och all. / b 1968. Idelta sammanhang kan erinras om att i utredningen , vilken presenterades för och låg till grund förbeslutet om den nordiska arkitekttävlingen, redovisat relativt KU 1975:13 B 124 ingåendekostnadsberäkningar för bl. a. vissa då aktuella alternativ till ombyggnad avde gamla riksbyggnaderna. För del billigaste av dessa ombyggnadsalternaliv(alt. 1 b), vilket angavs innebära "relativt begränsade ingrepp i debefintliga byggnaderna", beräknades kostnaderna kostnadslägelill ca . bedömde uppskattningen avombyggnadskostnaderna ha sådan tillföriitlighet att felmarginalen kunde sältastill ± 10 96. 1 dessa kalkyler ingick emellertid kostnader för grundförslärkningpå och för markvärde (fiktivt) på . Med från-räknande av dessaposter, som inte bedömts aktuella, skulle de då beräknade kostnaderna efterindexuppräkning (med 60 96) motsvara kostnadsläge,eller ca 50 96 mer än de nu för presenterade kostnadsberäkningarnaför del av förvaltningsstyrelsen förordade alternativei (H 2). Härvid bör dockbeaktas att de nämnda ombyggnadsförslagen inte är heh jämförbara, främst medanledning av att kanslihuset nu tagits med i bilden, vilket inneburit delsminskade kostnader för ingreppen i främst gamla , dels ökadekostnader till följd av kanslihusets ombyggnad (och därav följande evakuering). Frånbyggnadsstyrelsen har under hand erhållits vissa ytterligare upplysningar ifrågan.