bet · FY01FöU10 · 1975-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 10 FöU 1975:10 betänkande med anledning av motioner omvärnpliktiga lantbrukares tjänstgöringsförhållanden och krigsplacering I motionen 1975:105 av () och fruGöthberg (c) hemställs att sådana bestämmelser utfärdas i fråga om krigsuppskovsamt krigsplacering inom hemvärnet för värnpliktiga lantbrukare som möjliggördels att betryggande arbetskraft säkerställs för lantbruket underkrisförhållanden, dels att nuvarande olägenheter för lantbruket vid fullgörandeav repetitionsövningar i fred elimineras. Imotionen 1975:743 av i Trobro m. fi. (m) hemställs att riksdagenhos regeringen anhåller om åtgärder för att i ökad utsträckning kunnakrigsplacera värnpliktiga lantbrukare i hemvärnet. Frågansbehandling , 1972 och 1973 I motioner till riksdag föreslogs att 1966års värnpliktskommitté skulle få i uppdrag att pröva frågan om jordbrukares ochandra jämförbara företagares överförande till lokal försvarsförband i syfte attreducera de negativa verkningarna av driftavbrott vid fullgörande avrepetitionsutbildning. inhämtade yttranden över motionerna frånöverbefälhavaren och värnpliktsverket. Med hänvisning bl. a. till att nyagrunder för utbildningen av de värnpliktiga beslutades av år 1966och till reglerna för uppskov och anstånd med utbildning avstyrkte utskottetbifall till motionerna (SU 1969:156). Imotioner till riksdag förespråkades att värnpliktiga lantbrukare istörsta möjliga utsträckning blir krigsplacerade i lokaltorsvarsförband och ihemvärnet. Vidare föreslogs en översyn i syfte att öka antalet värnpliktigalantbrukare med uppskov. (FöU 1972:20) erinrade bl. a. omdirektiven värnpliktsutredning och om arbetet med en moderniseringav jordbrukets blockorganisation. Motionerna avslogs på förslag av utskottet. motion till riksdag föreslogs att sådana bestämmelser utfärdas ifråga om krigsuppskov och krigsplacering inom hemvärnet för värnpliktigalantbrukare som möjliggör dels att betryggande arbetskraft säkerställs för lantbruketunder krisförhållanden, dels att rådande olägenheter för lantbruket vidfullgörande av repetitionsutbildning i fred elimineras. (FöU1973:2) redogjorde bl. a. för möjligheterna att efter frivilligt åtagande blikrigsplacerad i hemvärnet och erinrade om att problem i sam- bandmed repetitionsutbildningen kan uppkomma även för många andra värnpliktiga änlantbrukare. Utskottet avstyrkte bifall till motionen och följdeutskottet. I ärendet har inhämtats uppgifter och synpunkterfrån rikshemvärnsche-fen, värnpliktsverket, statens jordbruksnämnd,och (). Denfråga som på nytt har aktualiserats genom de båda motionerna gäller dels devärnpliktiga lantbrukarnas betydelse för och placering inom totalförsvaretunder beredskapstillstånd och krig, dels samma lantbrukares problem i sambandmed det militära försvarets repetitionsutbildning i fred. Vadförst beträffar krigsplacering m. m. har försvarsutskottet tidigare (FöU1972:20) erinrat om att pågående planering inom det militära försvaret ochresultaten av värnpliktsutredning kan komma att medföra ändringarbeträffande utnyttjandet av de värnpliktiga i fältförband ellerlokalförsvarsförband. En regel att redan från början krigsplacera ungavärnpliktiga lantbrukare i lokalförsvarsförband, dvs. nära hemorten, skullemedföra svårigheter med hänsyn till rådande behov och tillgång inom krigsorganisationennär det gäller värnpliktiga med utbildning på vissa vapen m. m.Värnpliktsverket räknar dock med att genom samarbete med jordbruketsblockorganisation, främst beträffande information, i ökande grad kunna beaktaönskemål om krigsplacering av lantbrukare nära hemorten vid deomkrigsplaceringar som sker . Krigsplaceringav värnpliktiga lantbrukare / hemvärnet kan ske efter frivilligt åtagande ochmilitär myndighets medgivande. Några antalsmässiga restriktioner förkrigsplacering av värnpliktiga i hemvärnet finns . En prövning medhänsyn till krigsorganisationens behov och den värnpliktiges kvalifikationermåste alltjämt ske. Enligt vad utskottet har inhämtat finns C. n. i runt tal 4000 värnpliktiga lantbrukare som har krigsplacerats i hemvärnet efter egenansökan. Inomvästra militärområdet - som till stor del är jordbruksbygd - finns f n. ca 1060 värnpliktiga krigsplacerade i hemvärnet efter egen ansökan. Av dessa äromkring 415 (ca 40 96) lantbrukare. lämnades där 915ansökningar om krigsplacering i hemvärnet, varav 550 bifölls (ca 60 96) och 365avslogs (). Bifallsprocenten bedöms vara ungefär densamma förlantbrukare som för andra värnpliktiga. Arbetskraftsbehovetinom jordbruket vid beredskaps- och krigstillstånd tillgodoses genom uppskoveWer kollektiv yrkesledighet. Genom uppskov vill man tillgodose ett varaktigtarbetskraftsbehov som inte kan täckas med personal som inte är värnpliktig.Kollektiv yrkesledighet skall möta ett ytterligare arbetskraftsbehov som ärsäsongbetingat. Uppskov och kollektivyrkesledighet meddelas med stöd av uppskovs- kungörelsen(1973:939) och innebär för värnpliktig att han undantas från skyldighet atttjänstgöra vid försvarsmakten under beredskapstillstånd och krig om dettaoundgängligen behövs för att tillgodose behovet av personal inom andra delar avtotalförsvaret (1 §). Kollektiv yrkesledighet kan komma i fråga för värnpliktigsom tillhör yrke med utpräglat säsongarbete eller av särskild vikt förfolkförsörjningen (4 §). eller länsarbetsnämnd tar utde värnpliktiga som skall komma i fråga för kollektiv yrkesledighet (20 §). Isamband med att värnpliktiga inkallas till tjänstgöring vid beredskap ellerkrig bestämmer överbefälhavaren på gemensam framställning avarbetsmarknadsstyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar och statensjordbruksnämnd vilka av de uttagna värnpliktiga som skall beviljas kollektivyrkesledighet och den tid som ledigheten skall omfatta (21 §). Personalbehovetför jordbruket prövas alltså enligt samma grundregler som gäller för t. ex.administration, industri och folkförsörjning i övrigt. Jordbruketsblockoiganisation har varit föremål för översyn. Maj:ts bestämmelser fören ny blockorganisation trädde i kraft . Enligt dessabestämmelser skall organisationen i verksamhet vid krig eller, i den månregeringen beslutar därom, vid krigsfara eller andra utomordentliga, av krigföranledda förhållanden. har till uppgift att verka föratt tillgängliga produktionsmedel inom jordbruksnäringen fördelas och utnyttjaspå sådant sätt att bästa produktionsresultat uppnås. Detta sker i första handgenom en organiserad samverkan mellan närliggande företag. Blockorganisationensverksamhet förbereds genom planläggning i fred. Anvisningarför den regionala planläggningen av jordbrukets blockorganisation statens jordbruksnämnd den 19 februari 1974.Arbetsmarknadsstyrelsen har utfärdat detaljerade anvisningar förpersonalplanläggning, uppskovsförfarande och kollektiv yrkesledighet inomjordbrukets blockorganisation (AMS:s cirkulär G:3 1974). Arbetetmed en ingående och individuell prövning av den enskilde lantbrukarens behovav uppskov med hänsyn till folk försörj ningen pågår vid alla lantbruksnämnderi samråd med resp. länsarbetsnämnd. Detta arbete beräknas vara avslutat . Undervåren 1975 tas också fram uppgifter om antalet värnpliktiga lantbrukare enligtlantbrukets företagsregister. Uppgifterna avser antalet för varje överblock (ca680 st.) och län samt för riket som helhet. Uppgifterna avses bl. a. geunderiag för en helhetsbedömning när det gäller behovet av uppskov ochkollektiv yrkesledighet. Enprovplanläggning med uppskovsprövning för jordbruksblocken enligt de nyaanvisningarna gjordes i ett län och gav en mycket hög utfallsprocent avuppskov för jordbrukets nyckelpersonal, t. ex, ledningspersonal inomöverblocken, ensambrukare och lantbrukare på stora gårdar med huvudsakliginriktning mot animalieproduktion. Värnpliktig som har fåttuppskov, t, ex. för uppgift i jordbrukets block- organisation,är enligt hemvärnskungörelsen (8 §) värnpliktig hemvärnsman. Vidberedskapsiillstånd eller krigstillstånd är han skyldig att tjänstgöra ihemvärnet. Arbetsmarknadsstyrelsenräknar med att utfärda nya föreskrifter om kollektivyrkesledighet för jordbrukspersonal. Genom en förenklad metod för sådanpersonal beräknas systemet medföra goda möjligheter för jordbruket att vidintensiva arbetsperioder få tillgång till viktig jordbrukskunnig personal äveni lägen när många värnpliktiga är inkallade till tjänstgöring. En förutsättningär alltjämt att det militära läget medger kollektiv yrkesledighet. FöreningenSvenska blå stjärnan () har till huvuduppgift att utbilda djurvårdare fördet ekonomiska försvarets räkning. Medlemmarna utgör arbetskraftsreserv förjordbruket vid beredskap och krig. SBS har omkring 12 500 medlemmar, varav merän 2 000 är avtalsbundna för krigsuppgifter. gerstatsbidrag till utbildningen vid SBS inom den ekonomiska ram förfrivilligverksamhet inom totalförsvarets civila del som anvisar understatsbudgetens elfte huvudtitel (anslaget Totalförsvarsverksamhet).Verksamheten begränsas inte av några rekryteringssvårigheter. Idet föregående har utskottet främst belyst de förhållanden som inverkar på denvärnpliktige lantbrukarens utnyttjande i totalförsvaret vid beredskapstillståndoch krig. Utskottet har därvid berört det militära försvarets personalbehov(fältförband, lokalförsvarsförband, hemvärnet) och hur man söker lösa de frågorsom uppkommer när en värnpliktig är lämpad och utbildad för uppgifter inomflera grenar av totalförsvaret (omkrigsplacering vid viss ålder, krigsplaceringi hemvärnet, uppskov, kollektiv yrkesledighet). Tilläggas bör att värnpliktigsom visar särskilda skäl kan få tjänstledighet från beredskapsövning ellertjänstgöring i krig. Utskottetgår härefter över till att behandla lantbrukares svårigheter i samband med repe t i t i o n s u t b i 1 d n i n g i fred för befattningar i det militäraförsvaret. Värnpliktigsom är krigsplacerad i det militära försvaret eller ingår i personalreservinkallas till repetitionsutbildning vid det förband i vilket han är eller avsesbli krigsplacerad. Den som är placerad i lokalförsvarsförband har undernuvarande försöksverksamhet och inskränkningar i repetitionsutbildningen iregel för repetitionsutbildning än den som ingår i fältförband. Värnpliktigsom är krigsplacerad i hemvärnet som frivillig hemvärnsman inkallas inte tillrepetitionsutbildning. För att få stå kvar i hemvärnet måste han i fredstidfullgöra utbildning där . Värnpliktigsom har fått uppskov och därigenom blivit värnpliktig hemvärnsman är i fredliksom andra värnpliktiga skyldig att fullgöra repetitionsutbildning i form avkrigsförbandsövningar. Denna skyldighet utnyttjas bara i ringa omfattning. Devärnpliktiga hemvärnsmännen får utbildning försina krigsuppgifier endast om de ansluter sig till hemvärnets utbildning ifred. I runt tal 10 96 av de värnpliktiga med uppskov deltar i hemvärnetsutbildning som frivilliga hemvärnsmän (jfr prop. 1970:18 s. 48). Anståndmed repetitionsutbildning kan beviljas värnpliktig som visar att tjänstgöringenskulle vålla väsentlig olägenhet i hans arbete eller bereda honom eller näraanhörig till honom väsentliga svårigheter. Behov av anstånd skall styrkas genomintyg av person i förtroendeställning eller annan som är väl förtrogen med denvärnpliktiges förhållanden. Enligtuppgift från värnpliktsverket är bifallsfrekvensen beträffande anstånd myckethög när det gäller ensambrukare inom jordbruket. Detsamma gälleranståndsansökningar som är betingade av särskilda förhållanden, t. ex. att såddeller skörd är försenad på grund av otjänliga väderieksförhållanden. Enannan möjlighet i samband med repetitionsutbildning är att utnyttja avbytare ilantbruket. Ett stort antal av Blå stjärnans medlemmar åtar sig sådanauppgifter. avser att föreslå att Blå stjärnansrepetitionsutbildning samordnas med och ansluts till den avbytarorgani-sationsom förordas i avbytarutredningens betänkande (Ds Jo 1974:13). Utredningensförslag innebär ett landsomfattande avbytarsystem efter samma organisatoriskariktlinjer som tillämpas i LRF:s pågående försöksverksamhet. Regeringenhar föreslagit att godkänna grunder för ett avbytarsysteminom jordbruket (prop. Förslaget bygger helt på avbytarutredningensförslag. Syftet är främst att underlätta ledighet för personer som sköter djurinom jordbruket. LRF avses bli huvudman för avbytarsystemet ochlantbruksstyrelsen tillsynsmyndighet. Ca 500 avbytare beräknas till en börjankomma att behövas för verksamheten. jordbruk har självfallet mycket storbetydelse för folkförsörjningen vid beredskap och krig. Arbetet med en modernblockorganisation för jordbruket är viktigt och har kommit så långt att manprövar organisationens behov av varje enskild lantbrukare jämfört med hans kvalifikationertor andra uppgifter inom totalförsvaret och personalbehoven där. Gällanderegler och pågående verksamhet i olika avseenden talar enligt utskottets meningför att den personella beredskapen för en inhemsk livsmedelsförsörjning vidberedskap och krig är tillfredsställande. Lantbrukaresproblem i samband med repetitionsutbildningen i fred kan i stor utsträckningminskas inom ramen för gällande bestämmelser och befintliga möjligheter.Utskottet vill här erinra om att problem i samband med repetitionsutbildningenuppkommer även för andra värnpliktiga än lantbrukare. Personalplanläggningenför blockorganisationen väntas medföra att antalet värnpliktiga lantbrukare meduppskov ökar starkt. Sådan lantbrukare blir som nämnts värnpliktig hemvärnsman,dock med skyldighet endast att tjänstgöra i hemvärnet vid.beredskapstillståndoch krig. Tjänstgöringen förutsätts inledas med en kompletterande utbildningsom då kan vara oläglig för den värnpliktige, för lantbruket och för hemvärnetsverksamhet. frivilliganslutning till hemvärnets fredstida utbildning kan dessa olägenheter undvikas. LRFhar berört behovet av ytterligare information till lantbrukare när det gällermöjligheterna att bli krigsplacerad i hemvärnet. Utskottet tar fasta på att detfinns ett behov av särskild information till värnpliktiga lantbrukare.Informationen bör avse såväl lantbrukarens betydelse, skyldigheter ochvalmöjligheter i vissa fall inom totalförsvaret som hans möjligheter attminska uppkommande svårigheter i samband med repetitionsutbildning. Denpågående individuella prövningen av blockorganisationens personalbehov tordefylla en uppgift när det gäller informationen men kan behöva kompletteras medsärskilda åtgärder. Utskottet förutsätter att den ytteriigare information somkan behövas lämnas i samverkan mellan främst rikshemvärnschefen,värnpliktsverket och samt med aktiv medverkan av LRF. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1975:105, 2. att avslår motionen 1975:743. Näiyarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), Glimnér (c), i (s), iVarberg (fp), (), herrar i (c). (), herr andre vice talmannen (), herrar i (s),(). i (c), () och ().