bet · FY01SoU5 · 1975-12-31 00:00:00 — Ensådan bevakning har i praktiken inte varit möjlig atl genomföra försocialattachén i , som har ett stort bevakningsområde. Såvitt avser denföreslagna nya tjänsten i Wash- ingtonanför motionärerna att del visat sig omöjligt för en person att bemästrabevakning av både och . Det är därför, menar motionärerna, motiveratmed en dubblering av tjänsten. Socialaltachéernahar som huvuduppgift att förse myndigheter och arbetsmarknadens parter medupplysningar i socialpolitiska och arbetsmark-nadspoliliska frågor. Med hänsynlill den betydelsefulla uppgift som sålunda åvilar socialaltachéerna talar, somutskottet tidigare framhållit, skäl för en ökning av antalet socialatlachéerefter hand som resurserna medger del. Frågan om placering och verksamhetsområdeför därvid avgöras från fall till fall. Utskottet är inle berett atl redan förnästa budgetår förorda att medel anvisas till ytterligare tjänster. Utskotteiförutsätter emellertid alt frågan om en utökning av antalet socialatlachéer lasupp lill närmare prövning vid höstens budgetarbete. Under hänvisning lill detanförda avstyrker utskottet motionen 1975:1243. Utskottetkan inte heller tillstyrka motionen 1975:1279 av i (c) ochfru (), i vilken yrkas alt regeringen skall utreda möjligheterna atlinrätta tjänster som medicinalaitachéer vid några av våra beskickningar, meduppgift att bevaka utvecklingen på hälso- och sjukvårdsområdet. Mot bakgrundav att det på det medicinska området redan förekommer ett mycket omfattandeinternationellt utbyte av kunskap och erfarenheter m.m. genom bl. a.facktidskrifter och genom läkares deltagande i konferenser, kongresser ochkurser av olika slag bör enligt utskottets mening de resurser, som kan ställastill förfogande för bevakning i utlandet av utvecklingen inom olika sektorer avsocialdepartementets verksamhetsområde, i första hand användas lill enutbyggnad av socialaltaché-organisationen. Det för ankomma på socialattachéernaoch annan beskickningspersonal alt svara för rapportering på hälsovårds- ochsjukvårdsområdet av mera allmän och övergripande natur. 1. beträffande inrättande avnyasocialattachétjänsleratt avslår motionen 1975:1243, 2. beträffande inrättande avtjänster för medicinalaitachéer atl avslår motionen 1975:1279, 3. atl till Socialattachéerför /76 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till världshälsovårdsorganisationen samt internationellt socialpolitisktsamarbete m. m. Regeringen har under punkten L 2 (s. 192 och 193) föreslagitriksdagen atl lill Bidrag lill väridshälsovårdsorganisalionen samtinternationellt socialpolitiskt samarbete m. m. för /76 anvisaett förslagsanslag av . I motionen 1975:773 av i m.fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga, alt vid sin behandling avproposition 1975:1, bilaga 7, beslutar uttala atl regeringen bör prövamöjligheterna all inom ramen för FN:s fond för kontroll av beroendeframkallandemedel fö till stånd åtgärder i syfte alt begränsa odlingen av de växtslag somanvänds för narkotikaframställning. Föredragande departementschefen har bl. a. förordatatt under anslaget ett belopp av . anvisas för bidrag lillFN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel. Denna fond, som bildadesår , stöder projekt som syftar till alt förslärka kontrollåtgärder saml altbegränsa den illegala efterfrågan och det illegala utbudet av narkotika ochpsykotropa medel. Vidare stöds forskning. 1motionen 1975:773 av i m. fl. (c) hemställs atlriksdagen skall uttala alt regeringen bör pröva möjligheterna att inomramen för FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel få till ståndåtgärder i syfte atl begränsa odlingen av de växislag som används förnarkotikaframsiällning. FörFN:s fond gäller en femårig verksamhetsplan som innefattar utgifter om totaltca 18,5 milj. US Dollar. Projekt, som avser begränsning av det illegala utbudetav narkotika och psykotropa medel och som omfattar både ersättande av illegalproduktion med annan produktion och begränsningar i tillverkningen avberoendeframkallande medel, beräknas erhållanära en tredjedel av det totala stödbeloppet. Blandprojekt, som pågår och som avser begränsning av produktionen av narkotika m.m., kan nämnas följande. 1Thailand - som jämte och svarat för mellan 50 och 70 96 av densamlade illegala produktionen av råopium i väriden - bedrivs i samarbetemellan FN:s fond och den thailändska staten ett projekt som syftar lill atlpåvisa möjligheterna för befolkningen i gränsområdena mot och - dengyllene triangeln - att ersätta odling av opievallmo med odling av andra grödoroch andra ekonomiska aktiviteter. Ett utbildningscentrum för kurser i lantbrukoch en försöksstation för utprovning av grödor har inrättats. Stöd ges till ettprojekt i som går ut på att bereda befolkningen i ettområde,därcannabisodlas,annan utkomst. Fonden stöder vidare ett projekt som går ut på utnyttja enannan växt än opievallmo som bas för framställning av kodein och ett projektsom går ut på att undersöka möjligheterna att åstadkomma en biologisk kontroll- genom insekter och svampar - av opievallmon och cannabis. Av det anförda framgår attinom ramen för FN:s fond för kontroll av beroendeframkallandemedel projekt som syftar lill atl begränsa utbudet av illegal narkotika ochpsykotropa medel har fått stark prioritet. Utskottet, som vid ell tidigaretillfälle getts en ingående information rörande projektet i , anser motbakgrunden av del anförda atl någon åtgärd i anledning av motionen1975:773 i här behandlad del inte är erforderiig. Medelsberäkningenunder anslaget föranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffande åtgärder för allbegränsa odlingen av växter varur narkotika framställs att avslårmotionen 1975:773, såvitt här är i fråga, 2. all till Bidrag tillvärldshälsovårdsorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbetem. m. för /76 anvisar ett förslagsanslag av . Vissa internationella resor. Vissa internationella kongresser iSverige. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna L 3 och L4(s. 193) och hemställer atl /76 anvisar 1. till Vissa internationellaresor ell reservationsanslag av , 2. till Vissa internationellakongresser i ell reservationsanslag av . Utbyggande av sjukhuset m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna 11 8-11 10 (s. 194-213) ochhemställer 1. att till Utbyggande av karolinskasjukhuset för budget /76 anvisar ett investeringsanslag av , 2. att till Utbyggandeav akademiska sjukhuset i för /76 anvisar ettinvesteringsanslag av , a) bemyndigarregeringen atl besluta om vissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde inom i investeringsplanerna uppförda kostnadsramar i enlighet med vad föredragande departementschefen förordat, b) till Vissabyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde för /76 anvisar ett inves- leringsanslag av . IV 3.Statens bosättningslånefond. Utskottet tillstyrker regeringens för slag under punkten IV 3 (s. 214 och 215) och hemställer alt till Statens bosätiningslånefbnd /76 anvisar ett investeringsanslag av . Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmiss brukare m. m. Lån till utländska läkare för viss efterutbildning. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna V 1 och V 2 (s. 216 och 217) och hemställer att /76 anvisar 1. till Lån till nybyggnader vid erkändavårdanstalterför alkoholmiss brukare m. m. ett investeringsanslag av , 2. l\\[ Lån till utländska läkare för vissefterutbildning ell investerings- anslag av . Vidärendets slutbehandling inom utskottet har närvarit: herrar Karisson i (s), i (c), i (s), Carishamre (m). (), i Öskevik (c), (), herrar (), iBlentarp (s). i (c). (), (),i (s), fröken () och i (vpk). 1. beträffandeindexreglering av de allmänna barnbidragen (motiveringen till punkten 1 i hemställan) av herrar i (c), i Öskevik (c), (). i (c) och fröken () som anser dels all det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 4 med "behandlar" och slutar på s. 5med "skall indexregleras" bort ha följande lydelse: Socialutskottetbehandlar först frågan om barnbidraget bör värdesäkras. I motioner fråncenterpartiet och och inom socialutskottet av ledamöter tillhörandenämnda partier har upprepade gånger framhållits all det är principiellt riktigtatl värdesäkra de allmänna barnbidragen. Del har inte inträffat någonomständighet som ger anledning att ompröva denna ståndpunkt. Med hänsyn tillden överenskommelse som träffals mellan socialdemokraterna och miltenpartiernaom höjning av barnbidraget fr. o. m. den till . böremellertid motionerna 1975:774 och 1975:1022 inte föranleda någon riksdagensåtgärd, såvitt däri yrkas alt barnbidragen skall indexregleras. 2. belräffandehöjning och inde.xreglering av de allmänna barnbidragen (punklen I i hemställan) av i (vpk) som anser dels alt del avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 4 med "behandlar" och slutar på s. 5med "av medelsbehovet" bort ha följande lydelse: Socialutskottetanslutérsig till bedömningen att det allmänna barnbidraget bör höjas. Då det ärangeläget att barnfamiljerna möjligt tillförs ett köpkraftsiillskott,bör höjningen träda i kraft . Utskottet anser atlbidraget bör värdesäkras. förslag härom har avvisats bl. a.med hänvisning till att familjer i högre inkomstlägen skulle gynnas. Motbakgrund av att de senaste årens prisutveckling urholkat barnbidragen och medhänsyn till att dessa utgör den viktigaste stödformen till barnfamiljerna, ärdet enligt utskottets mening nödvändigt att tidigare ståndpunkt överges ochbidragen ges samma värdebeständighet som andra bidragsformer. Ulskoitetförordar därför, i enlighet med yrkandet i motionen 1975:774, att barnbidragetfrån angivna tidpunkt, den , bestäms lill av basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring. Vidare förordar utskottet atl, i enlighetmed vad som yrkats i motionen 1975:774, begär förslag från regeringenom en ytteriigare, successiv höjning av barnbidraget så att detta kommeraituppgå till av basbeloppet. Utskottetbör lägga fram förslag till erforderiig ändring i 1 S lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag. I sammanhanget bör - med anledning av den nyaregeringsformen -ordet "Konungen" i olika böjningsformer bytas ut mot"regeringen" i motsvarande form i 7, 11, 14 och 19! ; i lagen. ställningstagande tillgodoses i huvudsak motionen 1975:1022 i häraktuell del. Höjningenoch värdesäkringen av del allmänna barnbidraget föranleder en uppräkning avmedelsbehovel. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. all beträffande höjning ochindexreglering av de all männa barnbidragen a) med bifiill till motionen1975:774 och med anledning av motionen 1975:1022, båda motionerna i motsvarandedel, antar till utskottets betänkande som bilaga 3 fogat förslag till lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, b) med bifall till motionen1975:774 i motsvarande del hos regeringen begär förslag om ytteriigare höjningav de allmänna barnbidragens realvärde så att barnbidragen kommer alt uppgålill av basbeloppet, 3. beträffandemedelsanvisningen (punkten 2 i hemställan) av i (vpk) som - under förutsättning av bifall lill reservationen 2 - anser att utskoiiels hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att till Allmänna barnbidrag /76 anvisar ett förslagsanslag av 3 , 4. beträffandevårdnadsbidrag (punkten 3 i hemställan) av herrar i (c), i Öskevik (c). i (c) och fröken () som anser dels all det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 5 med "Utskottet behandlar" och slutar på s. 7 med"med barn" bort ha följande lydelse: Utskottet behandlar-- (=utskottet)-- och månad. Detre första åren i ett barns liv anses som grundläggande för den senare personlighetsutvecklingen.Del är därför särskilt angeläget att alla barn ges den stimulans och trygghetsom är nödvändig för en harmonisk utveckling. Detta kan ske i hemmen, i en välordnad förskoleverksamhet och i goda familjedaghem. Den allra största betydelsenför barnets utveckling under dessa år har dock möjligheterna till en omfattandeföräldrakontakt. Det är därför angelägel att man på alla sätt underlättar förföräldrarna att ägna så stor lid som möjligt åt sina barn. Utskottetföreslår atl ett vårdnadsbidrag på /mån. skall utbetalas till varjefamilj från den tidpunkt dä ersättningen från föräldraförsäkringen upphör tilldess barnet fyller . Eftersom vårdiiadsbidraget skall ses som enersättning för vårdnadsinsatsen skall endast ett bidrag utgå även omfamiljen har flera barn . Vårdnadsbidrag skall inte heller utgåsamtidigt som ersättning från föräldraförsäkringen. Dåvårdnadsbidraget främst skall ses som en ersättning för del arbete man utförmed vården av de egna barnen skall det liksom andra arbetsinkomster beskattasoch ligga till grund för beräkning av sjukpenning och ATP-poäng. För allföräldrarna själva skall kunna avgöra hur de vill fördela sin arbetsinsats mellanhem och barnavård och förvärvsarbete utanför hemmet skall vårdnadsbidrag utgåäven i de fall då föräldrarna förvärvsarbetar. Den som väljer allförvärvsarbeta kan då se vårdnadsbidraget som ett ekonomiskt tillskott som kananvändas för att bekosta barntillsynen. Syftetmed vårdnadsbidragel skall vara dels all förbättra barnfamiljernas ekonomiskasituation, dels att öka valfriheten beträffande barnens omvårdnad. Riksdagenbör i anledning av motionerna 1975:1242 av m. fl. (c) och1975:1256 av m. fl. (fp) hos regeringen begära atl förslag lillvårdnadsbidrag framlägges. Därigenom tillgodoses i viss utsträckning de häraktuella yrkandena i motionerna 1975:1235 av m. fl. (m) och1975:1297 av (), vilka således inte påkallar någon riksdagensåtgärd. Regeringenbör lägga fram förslag lill vårdnadsbidrag till /76. dels alt utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. atl a) med anledning av motionen1975:1242 och motionen 1975:1256 anhåller atl regeringen lägger fram förslaglill vårdnadsbidrag till familjer med barn , b)beträffande individuellalösningar av barntillsynen avslår motionen 1975:1235, såvitt här är i fråga, c) beträffande en utredning omfamiljens situation avslår motionen 1975:1297. 5.beträffande vårdnadsbidrag (punkten 3 i hemställan) av () somanser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 5 med "Utskottet behandlar" och slutar på s. 7 med"med barn" bort ha följande lydelse: Utskottet behandlar-- (=ulskoitet)-- och månad. Utskottetansluter sig till uppfattningen atl alla föräldrar med barn under en viss ålderbör ges ett stöd till kostnaderna för barnens vård. Slödel bör ges i form avett vårdnadsbidrag som är sä utformat att föräldrarna själva kan avgöra hur delskall användas, t. ex. till alt betala avgiften för samhällets barntillsyneller för alt läcka en del av del inkomstbortfall som uppstår då någon avföräldrarna är hemma med barnen -eller då föräldrarna delar på den uppgiften. Vårdnadsbidrag bör införas i samband med denskaltereform som skall träda i kraft . Arbetet bör inriktas på ett vårdnadsbidragsom ger ett verkligt tillskott av storleksordningen . per barn och månad,att utgå från del föräldraförsäkringen upphör tills barnet fyller . Riksdagenbör i anledning av motionerna 1975:1242 av m. fl. (c) och 1975:1256av m. fl. (fp) hos regeringen begära att förslag till vårdnadsbidragframlägges enligt de riktlinjer som utskottet ovan angivit. Därigenomtillgodoses i viss utsträckning de här aktuella yrkandena i motionerna1975:1235 av m. fl. (m)och 1975:1297 av (), vilkasåledes inte påkallar någon åtgärd. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. alt a) med anledning av motionen1975:1242 och motionen 1975:1256 anhåller atl regeringen lägger fram förslagtill vård-nad,sbidrag till familjer med barn , b) beträffande individuellalösningar av barntillsynen avslår motionen 1975:1235, såvitt här är i fråga, c) beträffandeen utredning om familjens situation avslår mo tionen 1975:1297. 6.beträffande vårdnadsbidrag, individuella lösningar av barntillsynen och en utredningom familjens situation (punkten 3 i hemställan) av herrar Carishamre (m) ochÅkeriind (m) som anser dels atl del avsnitt i utskottels betänkande som börjarpå s. 5 med "Utskottet behandlar" och slutar på s. 7 med "medbarn" bort ha följande lydelse: Utskottetbehandlar härefter fyra motioner som från olika utgångspunkter tar uppbarnfamiljernas situation särskilt med hänsyn lill behovet av barntillsyn ochden bristande valfriheten i fråga om tillsynsformer. Imotionen 1975:1242 av m. fl. (c) och motionen 1975:1256 av herrHelén m. fl. (fp) begärs alt regeringen skall lägga fram förslag om ettvårdnadsbidrag, som skulle utgå fr. o. m. den lidpunkt då föräldrapenningenupphör till dess barnet fyller . Vårdnadsbidrag skulle utgå, enligtmotionen 1975:1242 med . per barn och månad vilkel belopp skullebeskattas och enligt motionen 1975:1256 med ell icke skattepliktigt belopp om300 kr. per barn och månad. Imotionen 1975:1235 av m. fl. (m) - där det framhålls atl man i enannan partimotion till årets krävt bl. a. rält lill skatteavdrag förstyrkta barntillsynskostnader m. m. - pekas på alt del alltid finns grupper,för vilka varken daghems-, fritidshems- eller familjedaghemsvistelsetillgodoser behovet av barntillsyn. Det kan t. ex. gälla föräldrar medoregelbundna arbetstider och föräldrar med kvällsarbete. För dessa gruppermåste samhällets resurser, anför motionärerna, ge utrymme för individuellalösningar med t. ex. trefamiljssyslem, parlnersarbete etc. Motionärerna vill attmotionen skall överiämnas lill barnstugeutredningen för beaktande av vad som sålundaanförts om individuella lösningar av barntillsynen. Motionen1975:1297 av () syftar lill en förutsättningslös utredning omfamiljens situation. Utredningen skulle ligga till grund för åtgärder ägnadealt bl. a. öka valfriheten i fråga om barntillsynen för såväl ensamslående sommakar med barn. Enav samhällets viktigaste uppgifter är alt tillförsäkra barnen bästa möjligauppväxtförhållanden. är av avgörande betydelse förbarnels hela kommande liv. Vi vet också att det finns ett starkt samband mellanharmonin hos barnen och harmonin hos föräldrarna. Det är därför angeläget altge föräldrarna så stor frihet som möjligt att - utifrån sitt ansvar för barnen- välja den livsform och den arbetsfördelning som de finner bäst. Mångaföräldrar måste av tvingande ekonomiska skäl förvärvsarbeta, även om dehellre skulle vilja vara hos barnen och kanske också därmedskulle göra en väl så stor och viktig samhällsinsats som de kan göra utanförhemmet. Andra föräldrar skulle önska förvärvsarbeta men har inte möjlighet attdå få den vård och tillsyn av barnen som är nödvändig. Samhälletsekonomiska stöd till barnfamiljer har byggts ut kraftigt. Mätti löpande priser har del fördubblats . Ändå rymmer systemet alltjämtmånga brister, av vilka några förvärrats under den snabba utbyggnaden: 1) Stödet är alltjämtotillräckligt för familjer med låga inkomster. 2) Den starka satsningen på enenda tillsynsform, dag-och familjedaghem, omöjliggör verklig valfrihet förfamiljerna såväl mellan förvärvsarbete och vård av egna barn som mellan olikatillsynsformer då båda föräldrarna, eller en ensamförälder, arbetar utanförhemmet. 3) En förälder som ,trots alt det är ekonomiskt ofördelaktigt, väljer all själv vårda sina barn gårmiste om pensionsräti för denna lid. 4) Inkomstgraderingen avbostadstilläggen och den progressiva daghemstaxan ger marginaleffekter som ikombination med den progressiva skalleskalan, trots vissa förbättringar påsenare år, ändå ter sig oacceptabla. Ettenbart på bidrag byggt stödsystem, som skall ge tillräckliga tillskott även åtfamiljer med flera barn och låga inkomster, måste räkna med så storabidragsbelopp atl de omöjligen kan utgå lika till alla fömiljer eller allabarn. Å andra sidan gör just bidragens storlek atl de inle kan effektivtinkomstgraderas ulan orimliga marginaleffekter. Bidragsbeloppenkan minskas och marginalproblemen därmed reduceras endast om i botten läggs etteffektivt och rättvist familjebeskatlningssystem, som lar hänsyn lillfamiljernas faktiska skatteförmåga. Angelägnast är ett realistisktförvärvsavdrag, som skattebefriar nödvändiga kostnader för barntillsyn, samlett rejält avdrag för enförsörjarfamiljer, som lar hänsyn till att flera skallleva på samma inkomst. Skallerätlvisan är alltsågrundläggande men kan inte ensam ge familjerna etttillräckligt stöd för atl tillförsäkra alla barn ekonomiska förutsättningar fören god uppväxtmiljö. Även olika typer av bidrag måste finnas, framför allt förfamiljer med många barn och/eller låga inkomster. Samhällets stöd måste därvidutformas så atl det 1. ger barnfamiljerna tillräckligtkonsumlionsulrymme även under de år då barnen är särskilt vårdkrävande, 2. ger barnfamiljerna störstamöjliga valfrihet mellan förvärvsarbete och egen vård av barnen samt mellanolika tillsynsformer då båda föräldrarna eller en ensamförälder arbetar utanförhemmet. Utskottetfinner del angeläget att de frågor om vårdnadsbidrag och om barnfamiljernastotalsituation som aktualiseras i de nu behandlade motionerna allsidigtutredes och alt förslag lill ell förbättrat familjestöd föreläggsriksdagen. delsatt ulskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. alt beträffande vårdnadsbidrag,individuella lösningar av barntillsynen och en utredning om familjens situationmed anledning av motionen 1975:1235, såvitt här är i fråga, motionen 1975:1242,motionen 1975:1256 och motionen 1975:1297 hos regeringen begär atl en utredningtillsätts med uppdrag atl, i samråd med skalteulredningen, framlägga förslagägnade all öka familjernas valfrihet i fråga om barntillsyn och förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation med tonvikt på familjer med fiera barnoch/eller låga inkomster. Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Bidrag tilldriften av förskolor och fritidshem 7.beWånandegrundernaför statsbidrag till anordnande och till driften avförskoloroch fritidshem (molivenngen till punkten 2 i hemställan) av ()och fröken () som anser dels all det avsnitt i utskottets belänkande på s.18 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motionsyrkandena regeringsförslaget" bort ha följande lydelse: mening är del av största vikt att daghemsbyggandet hålls på enfortsatt hög nivå. Uppgifter som kommunerna lämnat visaremellertid en lägre utbyggnadstakt och framåt. Del statliga slödellill anordnandet och driften av förskolor bör därför ytterligare förbättras.Detsamma bör gälla kommunernas fritidsverksamhet. Den träffade uppgörelsen omatt kommunalskatterna i huvudsak inte skall höjas under de kommande två åreninnebär risk för alt den önskvärda utbyggnaden av barnomsorgen inle kommer lillstånd. I detta läge är det nödvändigt atl staten tar ell större ekonomisktansvar för densamma. Motbakgrund av atl i samband med behandlingen av finansplanen (FiU1975:1) anslöt sig till förslaget atl en konjunkturpoliiisk be- redskapsplanskall upprättas och att en utbyggnad av barnomsorgen enligt beslutet skall varaen viktig del i denna plan, är utskottet inte nu berett alt biträda förslag imotionerna 1975:261 och 1975:1280 om ett beslut om en höjning avbidragen utöver propositionens förslag. Det är emellertid angeläget atl förslagtill nytt statsbidragssystem föreläggs . Utskottet behandlardenna fråga i det följande. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetäven avstyrker yrkanden i motionen 1975:1280 om ändring redan den I juli i årav reglerna för driftbidragel till deltidslorskolan. dels att det avsniu i utskottets betänkande sombörjar på s. 19 med "Vid kommande" och slutar på s. 20 med"utredningens arbete" bort utgå. 8.beträffande grunderna för statsbidrag till anordnande av förskolor ochfritidshem (punkten 2 i hemställan) av i (vpk) som anser delsall del avsnitt i utskottets betänkande pås. 18som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motionsyrkandena regeringsförslaget" bort ha följande lydelse: Samhälletsstöd till barnfamiljerna i form av barnomsorg håller visseriigen påatt byggas ut men utbyggnaden är klart otillräcklig och sker i alltför långsamtakt. Som framhålls i motionen 1975:261 finns det ungefär 800 000 förskolebarni landet och av dessa har ungefiir hälften förvärvsarbetande mödrar.