bet · FY01KU11 · 1975-12-31 00:00:00 — Datainspektionen anför i sitt remissyttrande attdet oklara rättsläget vad gäller sekretesskydd för information i ettpersonregister hos en myndighet tvingat inspektionen att i samband medtillståndsärenden "överpröva" de bedömningar angående sekretesskyddsom myndighet enligt 2 kap. 9 § TF har att självständigt pröva. Inspektionenhar sålunda tvingats att göra sådana värderingar som i sista instansregelmässigt ankommer på regeringsrätten. Enligt inspektionen utgör denuppkomna situationen ett allvariigt problem som måste lösas. Inspektionenframhåller att uppmärksammats på dessa problem. Vadbeträffar det i motionen 1975:669 framförda förslaget till ändrad lydelse av16 § sekretesslagen anför datainspektionen att det kan flnnas anledning attförst utvärdera samtliga problem i samband med statistik och forskning, dvs.inhämtande av uppgifter, möjligheterna till avpersonifiering etc. innan denföreslagna kompletteringen av statistiksekretessen sker. Eventuellt nyasekretessregler för statistiksekretessen bör bl. a. med hänsyn härtill enligtinspektionen övervägas först i samband med behandlingen av . Beträffandeuppgiftslämnandet mellan olika myndigheter och sekretessbestämmelserna isamband därmed anför datainspektionen att även dessa frågor omfattas av . För det fall uppgifter lämnas från en myndighet till annan i denformen att datamedium, t. ex. magnetband, överlämnas är inspektionen behörigatt meddela föreskrift enligt 6 !j datalagen om sådan samköming ellersambearbelning. Dalainspektionen anför vidare: Samkörningsfrågorna är myckel vanligt förekommandei datainspektionens registerärenden. En noggrann prövning av dessa frågorvisade sig redan från början nödvändig och sker således fortlöpande.Datainspektionen meddelar också förhållandevis ofta föreskrifter härom iintegritetsskyddeis intresse. Att som önskas i motionen uppställa noggrannareregler i ämnet är svårt eftersom registerändamålen och övriga förhållanden ärså skiftande. Det bör också märkas att samköming av befintliga uppgifter iolika register ofla - utan risk för integritetsintrång - kan besparamedborgarna besvär och olägenheter i form av ifyllande av formulär samt nedbringamyndigheternas kostnader. Den grundsyn som ligger bakom motionärernas i dettasammanhang framförda varning för omfattande samkörningar inom bl asocialvårdens område biträder datainspektionen i väsentliga delar. Inspektionenhar uppmärksamheten speciellt riktad på i ökad utsträckning förekommandeÖnskemål alt samköra information av socialvårdskaraktär med uppgifter frånsjuk- och hälsovård. Dessa möjligheter som ADB-tekniken ger är självfallet avstort intresse för forskningen inom berörda områden. Eftersom inspektionen ännuinte prövat mer än ett fåtal register inom nämnda områden och då registerhuvudsakligen av administrativ karaktär, synes f n underiag saknas för ett meraallmänt uttalande om "hårdare prövning". Frågormed anknytning till SCB och andra registerinnehavare I motionen 1975:95 hemställs "1. alt riksdagensom sin mening ger re geringen till känna vad som i motionen anförts om - översyn av statis tikproduktionen , - snara insatser för att lösa säkerhetsfrågorna hos SCB och andra storaregisterförare, - fastställande av gallringsbestämmelser för en rad register, - avpersonifiering av tidigare folk- och bostadsräkningar --- , 5. att begär att regeringen låter avpersonifiera de magnet band har långtidsförvarade för opreciserade framtida forskningsbehov eller i särskilda fall föranstalta om annan åtgärd för att skydda känsligapersonuppgifter i dessa band , 7. att begär att regeringen låterutarbeta ett hållbart system för att koda personnummer och/eller andraidentifierbara data, så att man kan använda vissa persondata förforskningsändamål med bevarat skydd för den enskildes integritet, 8. attriksdagen begär förslag av regeringen om sekretesskydd för s. k. dataprogram". I motiveringen anför motionärerna att helastatistikproduktionen måste ses över i de fall där den baseras på uppgifter somkräver personidentifikation. I motionen anförs att SCB har mer än 4 000magnetband arkiverade för forskningsändamål och omkring 130 register över delarav befolkningen med delvis mycket djupa uppgifter. SCB har också ett registeröver totalbefolkningen. Enligt motionärerna är det särskilt angeläget attbegränsa de centrala personregistrens antal. De som behöver finnas bör vara sågrunda som möjligt. Folk- och bostadsräkningarna , 1965 och 1970 börenligt motionärerna avpersonifieras så att de kan användas för bl.a. samköming och vara ett hot mot den enskildes integritet. Vidare börgallringsbestämmelser fastställas för en hel rad register. Vadgäller de krav som finns att för forskningsändamål upprätta och användapersonregister anför motionärerna att det måste utvecklas ett in-vändningsfrittsystem för att koda personnummer och/eller andra lätt identifierbara data.Vidare bör möjligheten att sekretessbelägga de dataprogram som används t. ex.vid kryptering övervägas. De förhållanden som tas upp i här aktuellamotionsyrkanden berör på olika sätt arbetet inom SCB. Beträffande frågan omSCB:s läge i integritets-och sekretesskyddsdebatten anför SCB bl. Då SCBs användning av individuella uppgifter endastsyftar till framställning av statistisk information, i vilken de enskildabakomliggande enheterna som sådana saknar betydelse, framgår av ovanståendeatt allmänhetens intresse av integritetsskydd inte strider mot SCBs intressesom statistikproducent. Tvärtom sammanfaller de båda intressena helt och SCBhar följaktligen gjort och gör alltjämt stora ansträngningar för att sörja för ettmycket högt skydd kring de individuella uppgifterna. Detta skydd utövas påolika plan. SCB ser för det första som sin uppgift att bevaka att den legalaramen för sekretesskyddet är tillfredsställande. För det andra tillämpar SCBinom denna legala ram en utomordentligt restriktiv policy i frågor rörandeutlämnande av individuella uppgifter. Denna innebär att verket avslår dylikaframställningar rörande sekretessbelagt material, såvida inte samtycke tillutlämnande lämnas av uppgiftslämnaren eller risk, även obetydlig sådan, intefinns för missbruk till skada för den som avses med uppgiften. För det tredjeägnas stora ansträngningar åt att omgärda SCBs datasamlingar med tillföriitligtoch heltäckande skydd mot obehörig åtkomst. Denform av skyddsåtgärder som tilldragit sig ett ökat intresse äravidentifiering och förstöring. Inom SCB haravidentifiering resp förstöring avstatistiska primärmaterial förekommit i viss utsträckning. Detta har dockhittills skett i mycket begränsad utsträckning. I detta sammanhang vill SCBerinra om att de svenska arkiveringsbestämmelserna kräver en långtgåendearkivering av allt material från det offentligas verksamhet för framtida bruk.Med hänsyn till att avidentifiering av primärmaterial och dess förstöringaktualiserats i skilda sammanhang bl a genom datainspektionens beslut har SCBpåbörjat ett särskilt utredningsarbete om dessa förfaringssätt och om krypteringsom skyddsmetod inom statistikproduktionen. Mera principiellt vill SCBbeträffande dessa metoder framhålla att det rör sig om svåra och samtidigtbetydelsefulla avvägningar mellan olika intressen. Avidentifiering skulle, tex, i åtskilliga fall väsentligt försvåra och i många fall uteslutamöjligheterna att utnyttja materialet för exempelvis studier av regionalaflöden och förändringar i tidsperspektiv som är väsentliga bl a för regionalforskningsanalys- och planeringsverksamhet och för studier av social rörlighetoch välfärd. I ännu högre grad innebär en förstöring av primärmaterial givetvisatt möjligheterna att utvinna ny information ur dessa material försvinner.Både SCBs egna erfarenheter och kända erfarenheter från olika forskningsområdenvisar på mängder av fall då statistisk information av stort värde församhälleliga framsteg kunnat erhållas genom sådan ny bearbetning och eventuellkomplettering av arkiverade material som icke var förutsedda vid materialensinförskaffande. Å andra sidan kan avidentifiering, under vissa speciellaförutsättningar, öka skyddet för den personliga integriteten och förstöringgör detta skydd absolut. Det synes som om den enda rimliga lösningen är attsöka i en noggrann riskanalys, som konkret och för skilda material var för sig- med beaktande av vidtagna säkerhetsåtgärder-väger riskerna i skildasituationer mot de informationsföriuster för samhället som skulle uppstå genomavidentifiering resp förstöring. Härvid bör särskilt uppmärksammas att den s kkrypteringen tack vare moderna hjälpmedel och teknik kan skapa ett myckettillföriitligt skydd. Av den anledningen ägnar SCB utvecklingen av lämpligakrypteringsmetoder stort intresse och har redan tagit fram teknik ocherforderiiga hjälpmedel härför. Beträffande säkerhetsfrågorna hos SCB anför SCB atten särskild styrgrupp för sekretess- och säkerhetsfrågor tillsattes inom verketi med uppgift att bl. a. se över säkerhetsförhållandena inom SCB.Under 1974 infördes under styrgruppens inseende bl. a. nya säkerhetsföreskrifterför hantering, förvaring, transport m. m. av frågeformulär, datamaskinlistor,mikrokort, hålkort och magnetband. SCB upplyser vidare att stor uppmärksamhet ägnats åtskyddet mot de s. k. röjandena i statistiska produkter. Därmed avsesmöjligheterna att genom analys av skilda statistiska resultat få framinformation om enskilda enheter som ingår i den statistiska redovisningen. Isitt remissyttrande anför SCB att verket har ett betydande utvecklingsarbete pådetta område på sitt program som även internationellt ligger mycket välframme. a. haren handbok om metoder för skydd mot röjanden utgivits och enmetodrapport utarbetats. SCB anser att verkets säkerhetsskydd ärtillfredsställande. Ävendatainspektionen har i sitt remissyttrande tagit upp här aktuellamotionsyrkanden. Beträffande frågan om en översyn av statistikproduktionenanför inspektionen bl. a. beträffande SCB:s personregister: Många av dem utgör kopia av den uppgiftslämnandefackmyndighetens register. I förekommande fall kan det därför bli anledning attöverväga i vad mån det är möjligt att, i enlighet med krav ställda av SCB,framställa underiaget för den av samhället önskade statistiken direkt från primärmaterialethos fackmyndigheten. Många av dessa myndigheter har egna datamaskiner. Iövrigt har de i stor utsträckning tillgång till maskintid hos annan. mån det skulle visa sig möjligt att framställa statistik hos fackmyndigheten,som sedan kan överiämna de avidentifierade sammanställningarna till SCB,undviks de sekretessproblem som uppkommer när in-dividanknuten informationöverförs från en myndighet till en annan (se avsnitt 3 nedan). skullesäkerhetsproblemen vid transporten mellan myndigheterna minska. Denväsentligaste fördelen skulle dock vara att man också skulle undvikaden'dubblering av personregister med ofta mycket känslig information som nusker genom att fackmyndighet överlämnar en kopia av sitt register till SCB,forskningsinstitution eller annan myndighet. sker detta överiämnande pågrund av överenskommelse myndigheterna emellan, ibland föreliggerförfattningsenlig skyldighet att överiämna informationen. Vad gäller säkerhetsfrågorna hos SCB och andraregisterförare anför datainspektionen att bästa medlet att öka uppmärksamhetenoch engagemanget synes vara att föreskriva att den registeransvarige upprättaren säkerhetsorganisation med dokumenterade regler och ansvarsförhållanden.Enligt inspektionen kan - i avvaktan på säkerhetsutredningar som bl. a.statskontoret bedriver - de flesta i och för sig triviala men för säkerhetenväsentliga problemen lösas till en förhållandevis ringa kostnad genom att manfäster den registeransvariges uppmärksamhet på frågan. Beträffandemotionsyrkandet angående gallringsbestämmelser och kodning av personnummeranser datainspektionen inte att någon åtgärd från sida ärerforderiig. Inteheller vad gäller frågan om avidentifiering av t. ex. personregistren från1960, 1965 och folk- och bostadsräkningar är det enligt datainspektionennödvändigt att tar något initiativ. De ADB-register som bildats medanledning av de nämnda folk- och bostadsräkningarna innehåller förhållandevisfå personuppgifter. Av verklig betydelse från integritetssynpunkt blir dessaregister först om de .samkörs och individan- Sådan samköming leder till att ett nytt personregisterskapas. Frågan om sådan samköming måste därför bli föremål för prövning hosdatainspektionen. Inspektionenanser att ett ställningstagande till eventuell avidentifiering eller förstöringav SCB:s långtidsarkiverade register och FOB 1960, 1965 och 1970 bör anståtills den utredning som f n. bedrivs med deltagande från statistiskacentralbyrån, och datainspektionen avslutats. När det gäller de 4 500 långtidsarkiverademagnetbanden, vilka torde motsvara ca 900 personregister, är det i avvaktan påatt resurserna medger en närmare granskning av dem nödvändigt att praktiskthantera frågan på sätt tidigare nämnts. I den mån det visar sig möjligt börsannolikt metoden alt avidentifiera registren tillämpas. Normalt böravidentifiering medge att informationen i registren bearbetas ytteriigare.ADB-tekniken kan dock i vissa fall öka möjligheterna att bakvägen återknytainformationen till vissa individer. 1 dessa fall torde krävas förstöring avfler uppgifter än identitetsuppgifter såsom personnummer och namn, exempelvisadress, yrke, titel, ålder. I en del fall kan det då bli meningslöst att bevararegistren. Problemen med att bakvägen återidentifiera avidentifieradinformation skall dock inte överdrivas. Redan mängden av register utgör ett skydd.Det innebär ett stort besvär att bakvägen identifiera information. FöreADB-tekniken utgjorde besväret att samla in information på samma sätt ettskydd. Beträffande frågan om sekretessregler fördataprogram anför datainspektionen: Många bedömare med kvalificerad erfarenhet av ochkunskap om säkerhetssystem anser att ett säkerhetssystem som föriitar sig påsekretess för systemets dokumentation, inklusive programmen, ej ger godtagbarsäkerhet med hänsyn till att den personkrets som måste ha tillgång till programmenär stor. Utgångspunkten vid uppbyggnad av säkerhetssystemet måste således varaatt den som obehörigen eftersträvar åtkomst av data förutsätts känna tillprogrammen. Skydd uppnås då genom en sträng sekretess för identifikationssystemet,dvs utdelade nycklar och koder, samt reglerna för fördelning, spärr, utbyte,etc av dessa nycklar. Ett exempel härpå kan vara överföring av hemliga data viatelenätet som kan tillåtas även om riskerna för avtappning av informationen ärstor. Genom att data krypterats med en nyckel som skyddas ytterst väl är detmöjligt att tolka informationen endast för dem som har tillgång till nyckeln. Datainspektionenhar ännu inte tillräckligt underiag för att bedöma om myndigheternasdataprogram behöver sekretessbeläggas. Det kan möjligen bli anledning att taupp frågan i samband med behandlingen av OSK:s betänkande. JK anför att det i samband med en översyn avstatistiksekretessen eller i annat lämpligt sammanhang finns anledning attockså göra en samlad bedömning av behovet av personidentifieringsuppgifter i deregister med personinformation som ingår i SCB:s arkivstatistiska databank. Skriftligförklaring vid intervjuundersökningar angående .frivillighet 1 motionen 1975:95 hemställs "3. att riksdagenbegär förslag av regeringen till sådan lagändring att det vid frivilligaintervjuundersökningar där uppgifterna läggs på data skall krävas en skriftligförklaring av den intervjuade att han/hon är medveten om att det inteföreligger någon skyldighet att svara på intervjuarens frågor". Såväl SCB som datainspektionen avstyrkermotionsyrkandet. Datainspektionen anför att inspektionen regelmässigtföreskrivit att den intervjuade skall ges information om att medverkan ärfrivillig. Enligt inspektionen skulle krav på en skriftlig förklaring kunnaleda till en onödig byråkrati. Tillsynsverksamheten bör kunna svara för attföreskrifterna följs. SCBframhåller att intervjusituationen psykologiskt sett är ömtålig och attförfarandet att begära en skriftlig förklaring från intervjupersonen att hanhar mottagit viss information allmänt sett är ovanligt och tämligenuppseendeväckande. Enligt SCB skulle en begäran om att underteckna en skriftligförklaring väcka undran och oro över innebörden därav. Detta skulle sannoliktleda till en väsentlig ökning av bortfallet och därmed allvariigt minskaresultatens tillföriitlighet. Frågorangående "mjukdata" m. m. Motionerna 1motionen 1975:69 hemställs "3. att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande---------------------- d) användningen av mjukdata, O översyn av gällandeinstruktion för datainspektionen". Imotionen anförs vad beträffar "mjukdata" att sådana ofta ger intryck avatt vara exakta och helt objektiva, medan i själva verket stora misstag här kanske. Enligt motionärerna bör t. v. all dataregistrering av mjukdata förbjudasmed undantag för sjukvården, där mjukdata i många fall kan vara av storbetydelse. 1motionen anförs vidare att datainspektionen i sin tillståndsprövning i någotfall varit alltför generös. Som exempel nämner motionärerna de dataregistervilka förs i s. k. preventivt syfte, t. ex. för att göra det möjligt för enkommun att bedöma om det kan bli nödvändigt att träda in medekonomiskt eller annat stöd. De fördelar i planeringshänseende som ett sådantregister innebär är enligt motionärerna inte tillräckligt skäl för attregistrera enskilda personers privata förhållanden. Instruktionen för datainspektionenbör bli föremål för översyn i detta hänseende. 1 motionen 1975:95 hemställs "2. att riksdagenbegär att regeringen låter utarbeta riktlinjer för registrering av gruppdatasom tar full hänsyn till den enskildes önskemål". Imotionen anförs att datorbearbetningar som innebär att vissa grupperregistreras kan innebära att enskildas intressen skadas. Det finns risk för attden som registrerats som tillhörande en grupp med vissa egenskaper ellersamhällsåsikter i fortsättningen behandlas på ett sätt som,bestäms av gruppensverkliga eller påstådda uppförande, inte efter sina egna handlingar elleregenskaper. 1motionen 1975:125 hemställs "I.att begär att regeringenlåter utarbeta riktlinjer för kodning och registrering av s. k. mjukdata somger en mer nyanserad bild av den enskilde i enlighet med vad som anförts i motionen,- 3. attriksdagen begär att regeringen på lämpligt sätt utreder frågan om patienters rättatt vägra låta sig dataregistreras inom sjukvården". Imotionen påpekas att data ofta inte är så exakta som de ger intryck av attvara. T. o. m. en uppgift som födelsedatum kan vara kontroversiell.Svårigheterna att bedöma kvaliteten på olika uppgifter är särskilt stora när degrundar sig på subjektiva bedömningar av olika slag. Enligt motionen måste detför att man skall erhålla rimlig kvalitet på data finnas en typ av kodning somger utrymme för olika bedömningar av samma data eller på något sätt angerosäkerhetsgraden. Imotionen anförs vidare att sjukvårdsdata är särskilt känsliga för medborgarna.Det förekommer därför att patienter vägrar läkaren att lägga uppgifter omderas hälsotillstånd och genomgången sjukvård på data. Hur läkaren i dettafall skall förfara är en olöst fråga. Enligt motionen måste dessa frågordebatteras och komma till en rimlig lösning. SCB framhåller att beteckningen mjukdata inte harnågon preciserad innebörd. Gränsen mot de s. k. hårddata är både principielltoch praktiskt oklar och svår att definiera. Beträffande användningen avmjukdata för statistiska ändamål anför SCB: Sett ur SCBs synpunkt är mjukdata i ovan angivenbemärkelse uppgifter som är användbara och nödvändiga för statistiken på sammasätt som andra typer av uppgifter, dvs alltefter det samhälleliga intresset förinformation grundat på dessa och möjligheterna till bedömning av derastillföriitlighet. Exempelvis är uppgifterna om betyg ett av underiagen förundervisningsstatistiken och uppgifterna om människors inställning till olikaföreteelser ett viktigt inslag i åtskilliga intervjuundersökningar, bl a medinriktning på människors välfärd. Medan det med visst fog kan hävdas att"mjukdata" om individen kan vid direkt användning i förhållandet tilldenne lända honom till skada, särskilt om de är gamla eller/och misstolkas, kannågon skada av användningen av sådana data för statistiska ändamål icke uppståför den enskilde individen. JKanför beträffande användningen av mjukdata: Även de frågor om s. k. mjukdata som berörs i en avmotionerna bör anstå till dess en mer generell översyn av datalagen kommer tillstånd. får datainspektionens prövning anses innefatta entillräcklig kontroll av det hithörande informationsflödet. Jag tror för , att det inte finns någon möjlighet att begränsa mjukdataregistreringentill sjukvårdsområdet. Uppenbarligen finns också andra samhällsområden där ensådan registrering ter sig legitim och motiverad. Datainspektionenanför beträffande användningen av mjukdata: Inspektionen biträder i stort sett de synpunktersom lagts fram i motionerna. I varje ärende kontrolleras noga huruvidamjukdata avses förekomma i registret, undersöks om uppgiften verkligen behövsför registerändamålet och, om så är fallet, prövas uppgiftens formulering ochinnebörd. 1 åtskilliga fall har detta medfört att uppgiften utgått. Det torde istort sett vara riktigt att, som anförs i motionen nr 69, mjukdata behövsfrämst inom sjuk- och hälsovården. Det kan dock inte uteslutas att mjukdata ärav värde på andra områden och kan användas där utan risk för otillbörligtintegritetsintrång. Innan ökad erfarenhet vunnits, och för att möjliggörasådan erfarenhet bör därför f n inte införas det i samma motion önskadeabsoluta förbudet mot mjukdata. motionen nu nämnda möjligheten att i registren genom kodning angeosäkerhetsgraden i mjukdata bör också undersökas närmare. Exempel finns på attlösningar står att finna. Datainspektionen är beredd att föranstalta om ensådan undersökning i samband med det arbete på personregistren inom sjukvårdensområde som bedrivs i samarbete med SPRl och . Beträffande motionsyrkandet angående registreringenav gruppdata anför datainspektionen att de i motionen anförda önskemålen kantillgodoses inom ramen för datalagens nuvarande bestämmelser och att därförnågra särskilda riktlinjer inte behövs. Beträffandede i motionen 1975:69 berörda dataregister som förs i preventiva syften ellerplaneringssyften anför datainspektionen att vissa myndigheter är skyldiga attbedriva uppsökande verksamhet för att tillgodose eftersatta behov (exempelfinns i socialhjälpslagen). Verksamhet av detta slag underlättas ellermöjliggörs av datatekniken. Datainspektionen har ännu ej tillräcklig erfarenhetatt bedöma register av här aktuellt slag. Om inspektionen finner att generellariktlinjer av statsmakterna behövs på detta område kommer inspektionen attförelägga regeringen därav föranledda förslag. Datainspektionen anföravslutningsvis på denna punkt: Motionen nr 69 synes i denna fråga bygga påuppfattningen att det skulle föreligga något slags instruktion för hurdatainspektionen skall avgöra olika typer av ärenden. Inspektionen erinrar omatt regeringens instruktioner för myndigheterna innehåller endastförfarandeföreskrifter och att det inte ankommer på regeringen att geinstruktioner för hur enskilda förvaltningsärenden i sak skall avgöras avmyndigheterna. I förevarande fall regleras detta av datalagen. De avvägningarsom här behövs kan göras inom ramen 1 ** 1975. för datalagens lydelse. Någon lagändring behövs såledesinte och någon i administrativ ordning meddelad instruktion lär som sagt intekomma i fråga. Datainspektionen avvisar tanken påatt patienter på sjukhus skall kunna vägra att ingå i de dataregister som krävsför vården. Detta skulle kräva att register fördes parallellt meddataregistren. Sådana register kan enligt inspektionen lätt leda till störreuppmärksamhet och därmed öka risken för oavsiktlig åtkomst av detta.Datainspektionen fortsätter: