bet · FY01TU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 4 TU 1975:4 Trafikutskottetsbetänkande med anledning av motioner rörande utredning om bibehållande avBromma flygplats m. m. I motionen 1975:213 av i Stenkyrka(c) yrkas att beslutar. !, att frågan om var Stockholmsinrikesflygplats skall förläggas blir föremål för en ny allsidig ochförutsättningslös utredning, där även möjligheterna att bibehålla Brommaflygplats prövas, 2. att i avvaktan på denna utrednings resultat och de beslutsom kan följa därav flygverksamheten på får fortsätta, 3. att delnuvarande tillståndet till jettrafik på förlängs och utvidgas till attomfatta ytterligare ett antal flygplan. I motionen 1975:272 av m. fl. (fp)hemställs att beslutar att regeringen bör komplettera utredningenrörande enligt motionens förslag och att eventuella beslut ochåtgärder för nedläggning uppskjutes i avvaktan på resultatet av dennakompletterande utredning. 1 motionen 1975:375 av m. (fp,c)yrkas att beslutar a) atl frågan om var Stockholmsinrikesflygplats skall förläggas blir föremål för en ny allsidig ochförutsättningslös kompletterande utredning, där även möjligheterna attbibehålla prövas, b) att i avvaktan på denna utredning.ochdet beslut som kan följa därav flygverksamheten på får fortsätta, c)att det nuvarande tillståndet till jettrafik på förlängs och utvidgastill att omfatta ytterligare ett antal flygplan. I motionen 1975:574 av m. fl. (m)hemställs att begär att regeringen tillsätter en ny utredning omStockholms flygplatsfråga, varvid bibehållande av för inrikeslinjefart skall utgöra ett alternativ. 1 motionen 1975:1472 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 2), under hänvisning till vad somanförts i motionen 1975:1716, all uttalar att skallbibehållas. Genom avtal upplät Stockholmsstad till kronan nyttjanderätten till ett markområde, som i avtalet benämnsBromma flygplats i , all användas såsom av kronan förvallad flygplatstill Upplåtelsen gäller för av , räknat från den 1 januari1947. Om kronan skulle nedlägga flygplatsen före nyssnämnda dag upphör dockupplåtelsen efter viss i avtalet närmare angiven tidsrymd. Som ersättningupplät kronan till staden som upplåtelsen av består,nyttjanderätten till viss del av Ladugårdsgärde för att användas som friluftsområde. Den tilltagande flygtrafiken har i olika sammanhangaktualiserat frågan om den fortsatta lokaliseringen av flygplatser inomStockholmsregionen. Frågan har bl. a. behandlats av riksdag ianslutning till vissa motioner. I sitt utlåtande (SU 1968:183) fannstatsutskottet del i hög grad angeläget att lämpliga markområden förytterligare flygplatser i regionen -utöver och - reserverades såsnart som möjligt. Enligt utskottets mening borde detta bl. a. ske inom ramenför den översiktliga markanvändningsplaneringen inom regionen. Utöverlandstingsuppgifterna ansågs den översiktliga markanvändningsplaneringen ochtrafikfrågorna vara huvuduppgifter för det kommunala samarbetet i regionen.Dessa frågor borde behandlas i sammanhang med övriga stadsbyggnadsfrågor. Detansågs vidare angeläget att utredningsarbetet beträffande Stockholmsflygplatsfrågor redan från början skedde i nära samarbete och kontakt medvederbörande departement och myndigheter ävensom med representanter för traflkutövarna.De sålunda angivna formerna för handläggning av flygplatsfrågorna i Storstockholmsregionenansågs lämpliga och riktiga bl. a. med hänsyn till fördelningen av uppgiftermellan stat och kommun. Frågan om den fortsatta lokaliseringen av flygverksamhetenpå fick förnyad aktualitet i samband med AB Linjeflygs ansökanår 1972 om tillstånd att i svensk inrikestrafik på tvåoch använda jetflygplan av typ F 28. I flera av de besvärsom anfördes över luftfartsverkets beslut att meddela Linjeflyg det begärdatillståndet logs sålunda frågan om en ändrad lokalisering upp. Luftfartsverketuttalade i sitt yttrande över besvären att en samlad bedömning krävs av defrågor som sammanhänger med en eventuell avveckling av flygtrafiken på Bromma.Verket ansåg därvid att en utredning borde innefatta förutsättningarna såvälför ett bibehållande av för inrikestrafik med nyamiljövänligare flygplanstyper som för en överflyttning av inrikestrafiken frånBromma till Arianda resp. annan flygplats inom . Den30 tillsatte Kungl. Maj:t en utredning om den fortsattalokaliseringen av flygverksamheten på (). Allmänt ansågsenligt direktiven för utredningen gälla att flygplatsfrågan i förening medLinjeflygs ansökan att fä förnya sin flygmateriel måste prövas mot bakgrund aven samlad bedömning av de olika intressen och faktorer som har betydelse isammanhanget. Det gällde sålunda bl. a. alt på en gång beakta de rimligamiljökrav som berörda delar av kunde ställaoch ta hänsyn till de regionalpolitiska krav på effektiva och snabbaflygtorbindelser med som landet i övrigt har. Ensådan samlad värdering hade enligt departementschefen lett till ställningstagandetatt flygplatsfrågan skyndsamt borde utredas med sikte på en avveckling avflygverksamheten på . Övervägandena i fråga om denframtida föriäggningen av inrikesflyget borde förutsättningslöst avse olikaalternativa lägen inom regionen. Beträffande allmänflyget borde på motsvarandesätt olika alternativa möjligheter prövas. Utredningsarbetetskulle enligt direktiven energiskt inriktas på att skapa förutsättningar för ensnar bortflyttning av flygverksamheten från . Under alla förhållandenskulle en bortflyttning från kunna ske senast under loppet av . ULFavgav sitt betänkande (Brommaflyget Ds K 1974:1) . Utredningenföreslog två alternativ för lokalisering av Linjeflygs inrikestrafik, Arlanda-samt /Getaren-alternativet. Beträffande allmänflyget framfördes olikamöjligheter, kopplade till de alternativa förslagen för lokaliseringen av deninrikes flygtrafiken. Utredningen föreslog att allmän-flygets problem skulleutredas ytteriigare sedan beslut fattats om var in-rikesirafiken skulleföriäggas. 1 särskilt yttrande av två av utredningens ledamöter underströksbehovet av atl staten - innan några definitiva beslut fattas om lokalisering avflygverksamheten i - även prövar möjligheterna all bibehållaflygtrafik på . Ytterligare en ledamot ansåg att inrikesfiygetsförläggning i inte är en lokal angelägenhet utan enriksfråga. Frågan om kan och skall vara kvar som inrikesflygplats bordedärför enligt denne bli föremål för prövning i en ny utredning. Nyssnämndafråga har senast behandlats av föregående års riksdag (TU 1974:2). En motionmed yrkande bl. a. om tilläggsdirektiv till i ämnet avslogs underhänvisning till att utredningen redan avslutat sitt arbete. Utskottet utgickemellertid i sitt betänkande från att frågan om fortsatt lokalisering på Brommaflygplats hålls öppen samt förutsatte att denna fråga i samband medremissbehandlingen av nämnda utredning och beredningen i Kungl. Maj:ts kansliytterligare övervägs. Underremissbehandlingen av har ett övervägande antal instanser yrkat att fråganom bibehållande av blir föremål för ny utredning. Fleraremissinstanser förordar dessutom uttryckligen att ej skallavvecklas. Av remissvaren framgår bl. a. att yrkandena om en ny utredning ärgrundade på uppfutningen att den lokala flygbul-lerstörningen omkring självaflygplatsen måste vägas mot riksintresset att den centralt belägnanärflygplatsen i bibehålles. I sammanhanget må särskilt framhållas altStockholms läns landsting ansett all del varit till uppenbar nackdel för ULFatt den genom sina direktiv hindrats från att göra en förutsättningslös analysav frågan om framtida möj- 1*1975. i anser att beslutet i frågan omfiygets framtida lokalisering i bör föregås av enförutsättningslös utredning.beträffande alla de faktorer som inverkar på detframtida flygets utveckling. I motionerna 213, 272, 375 och 574 har yrkats atten utredning begärs rörande möjligheterna alt behålla . Imotionen 1472 har hemställts att uttalar att skallbibehållas. Övriga motioner innehåller yrkanden som innebär att i avvaktan påutredningens resultat flygverksamheten på får fortsätta, i motionerna213 och 375 har därjämte yrkats att det nuvarande tillståndet till jettrafik påBromma förlängs och utvidgas lill att omfatta ytterligare ett antal fiygplan. Vid sin behandling av ärendet har utskottetuppvaktats i frågan av bl. a. representanter för myndigheterna i ett antal län,företrädare för landsting. , samt Västernorrlands- och läns handelskammare,fackliga representanter med anknytning till verksamheten på m.fl. I frågan har också hörts bl. a. representanter för närmast berördamyndigheter. Utskottet har därjämte mottagit skrivelser i ärendet från nämndaföreträdare och från representanter för ett antal politiska lokalföreningar. Genomgående har vid uppvaktningarna framhållits atlBromma flygplats är en riksangelägenhet av stor betydelse inte bara fråntrafikpolitiska utan även från regional-, närings- och lokaliseringspolitiskautgångspunkter saml alt flygplatsen bör bibehållas. Ett antal länsstyrelser ochlandsting i betonar att det för befolkningen i de sydsvenskalänen är av utomordentlig betydelse att ha snabba och ändamålsenligaflygförbindelser med huvudstaden. För resenärerna sägs inrikesflyget tillBromma vara den snabbaste möjligheten att nå . Frågan omnedläggning eller bibehållande av flygtrafiken på anses därför i högstagrad vara ett riksintresse och icke ett lokalt Stockholmsintresse. har tidigare framhållit inrikesflygetsstora betydelse för regionalpolitiken. I samband med behandlingen av delregionalpoliliska han-delsprogrammei (prop. 1972:111, InU 1972:28, rskr1972:347) uttalades att flyget har en betydelsefull och växande uppgift i vårtlands transportsystem och att det kan spela en särskild roll iregionalpolitiken när det gäller att minska de olägenheter som ikontakthänseende följer med långa avstånd. I delta sammanhang måste även enligttrafikutskottets mening frågan om inrikesflygets placering i Stockholmsregionenvara synnerligen viktig. Självfallet anser utskottet det vara mycketangeläget att hänsyn tas till sådana miljöfaktorer som spelar stor roll förmänniskor som bor i närheten av en flygplats. Det är också framför allt olägenheteri form av bullerstörningar som anförts som huvudsaklig motivering för ennedläggning av Brom- Utskottet vill emellertid i sammanhanget erinra om att () bullernormer för flygplan kommer att skärpas.Frågan om flygbuller behandlas också av trafikbullerutredningen som enligt vadutskottet erfarit kommer att avge ett betänkande i ämnet.Det torde vidare vara fullt klariagt av den tekniska sakkunskapen attutvecklingen går snabbt när det gälleratt dämpa flygbuller, len utredning, somverkställts av luftfartsverkels drifiavdelning , nämns alt på siktbättre flygbullermiljö kan förväntas runt flygplatser av karaktär. I dettasammanhang påpekas att s. k. QSTOL-plan (Quit Short Take-Off and Landing)kommer att möjliggöra bibehållandet och utvecklandet av flygtrafiken påflygplatser som ligger nära tätortscentra och inom bebyggt område. Enflygförbindelse med sådana kortfaltsflygplan finns mellan de centraladelarna av och . Utskottet har vid besök i haft tillfälleatt studera härmed sammanhängande frågor. Utskottetvill för övrigt också erinra om att olägenheter från miljösynpunkt kommer atluppträda på varje annan plats som kan ifrågakomma för anläggande av en livligttrafikerad inrikesflygplats i en storstadsregion. Enligt gjorda prognoser skulle och Ariandage tillräcklig total kapacitet för flygverksamheten inom Stockholmsregionenunder avsevärd tid. Skulle däremot läggas ned enligt nuföreliggande planer blir en ny trafikflygplats inom regionen nödvändig inom ennära framtid. Frågan om en investering i ett nytt flygfält måste mot bakgrundav de stora kostnader detta skulle medföra enligt utskottets mening prövasmycket noggrant. I detta sammanhang finns också anledning att erinra om denkapitalförstöring som en nedläggning av måste anses innebära. I Linjefiygs remissyttrande med anledning av ULFframhålles alt utflyttningsalternativen skulle ge så negativa konsekvenser avirafikal och ekonomisk natur alt företagets verksamhet - och därmedinrikesflygets omfattning - måste begränsas till ett antal etableradetrafikavsnitt varjämte den hittillsvarande målsättningen om utveckling avirafiknäiel både i fråga om turtäthet och geografisk expansion skulle fåöverges. Enligt vad utskottet erfarit under behandlingen av ärendet skulle ettantal flyglinjer direkt hotas av nedläggning vid en utflyttning av inrikesflygettill . En utflyttning anses också medföra negativa konsekvenser ursysselsättningssynpunkt särskilt för de personer som f n. arbetar i anslutningtill . Utskottet har ej -såsom yrkats i motionen 1472 -funnit sig berett föreslå atl redan nu uttalaratt flygplatsskall behållas. Däremot har utskottet vid sin prövning av ärendet mot bakgrundav vad ovan anförts funnit starka skäl föreligga för att en ny utredning ifrågan om en inrikesflygplats i kommer till stånd. börförutsättningslöst pröva olika alternativ innefattande jämväl ett bibehållandeav . Utredningenbör omfatta lokaliseringen av såväl inrikesflyget som allmänflyget. Härvid börbullerproblemen för de olika alternativen inkl. ett utbyggt behandlasliksom frågan om kostnaderna för olika alternativ. Konsekvenserna förlinjenätet bör också prövas - såväl på kort som på något dåQSTOL-planen kommer i drifl. Utredningen bör också beaktasysselsättningsfrågorna. Luftfartsverkethar fått i uppdrag att utreda när en överflyttning av inrikesflyget tillArlanda skall kunna ske. Redan nu kan förutsättas att en sådan flyttning kanske tidigast /77. måste inrikestrafiken fåfortsätta från på ett sätt som möjligt för AB Linjeflyg att drivaen rationell verksamhet. Det av utskottet förordade utredningsarbetet börgenomföras av en parlamentariskt sammansatt utredning. Utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt och genomföras under del år som trafiken i varje fall måstevara kvar på . Det mesta av grundmaterialet torde redan finnas, meneftersom var förhindrad att behandla frågan om bibehållande av är det nödvändigt att en jämförelse görs mellan olika alternativ. Vad utskottet nu anförtbör av ges regeringen till känna. att med anledning av motionerna 1975:213,1975:272, 1975:375, 1975:574 och 1975:1472, yrkandet 2, i enlighet med detanförda hos regeringen begären förutsättningslös utredning beträffandeflygplatsfrågan i . Närvarande:herrar i (fp), (). (), (), i (s), i Heden (c), (). (),i (c), Rosqvist (s), Clarkson (m), Östrand (s), Stjemström(c), () och (vpk). avherrar (), i (s), (). (), Rosqvist(s), Östrand (s) och (vpk) som ansett att utskotlets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: Fråganom betingelserna för har varit aktuell sedan börjanav , och ställningstaganden har gjorts och restriktioner vidtagits,som inneburit en successiv begränsning av flygverksamheten där. Utskottetvill erinra 1961 av den internationellalinjetrafiken, vidare den successiva överföringen dit - från mitten av1960-talet - av huvuddelen av den internationella chanertrafiken. Frågan ominrikesflyget behandlades , när Linjeflyg och SAS ansökte om att fådriva inrikestrafik med på flygplatsen. Ärendet prövades av regeringen ianslutning till besvär över luftfartsverkets beslut. Efler en ingående prövningkom regeringen till slutsatsen, att trafik med skulle medföra allvariigasanitära olägenheter för omgivningen och att tillstånd ej borde meddelas. 1anledning härav flyttade SAS ul även sin inrikestrafik till Arianda.Linjeflyg valde däremot atl stanna kvar på med sina redan vid denna tidomoderna Metropolitan-plan. Ävenmed ett bibehållande av Metropolitan på kunde konstateras, attbetydande kringliggande områden utsattes för bullerstörningar. Också Linjeflygstod emellertid inför den absoluta nödvändigheten atl på bytaut sin flygplansflotta. Som resultat av sina överväganden i fråga om lämpligflygplanstyp stannade Linjeflyg för anskaffning av jetplanet . Iframställning till luflfartsverket begärdes atl få sältain sådana flygplan i trafiken på . Vidprövningen av frågan kunde konstateras, att bulleravgivningen från F-28 totaltsett i och för sig var mindre än från Metropolitan men att även vid F-28-trafikantalet människor inom kritisk bullergräns fortfarande var betydande samt att -med bullermattornas olika utseende för de båda flygplanstyperna - de som redantidigare var de mest störda, dvs. de som bodde närmast flygplatsen, skulle bliutsatta för ökade bullerstörningar. Vidremissbehandlingen av frågan mötte från olika håll en negativ reaktion tillLinjeflygs ansökan. Det gällde då inte bara hos den direkt berörda Stockholmskommun och dess hälsovårdsmyndighet utan även hos de statligaförvaltningsmyndigheterna inom miljö- och planområdena, vilka inte bara motsattesig F-28-traflk utan även yrkade på att borde ersättas med en annanflygplats. Detfanns sålunda - även enligt regeringens mening - starkt grundade sociala skälför all beakta de uppenbara miljömässiga ölägenheterna av forisattflygverksamhet på . måste förutsättningar skapas för Linjeflygatt - på kortare och - modernisera och utveckla sin verksamhet såatt företaget på ett effektivt sätt kunde sörja för flygförbindelserna mellanlandets olika delar och . Regeringensställningstagande - utifrån en samlad bedömning av frågan - innebar, attLinjeflyg fick tillstånd att under - till -bedriva försöksverksamhet med F-28 på . intog regeringenden ståndpunkten, att flygverksamheten på - med den klart begränsadeanvändbarhet som flygplatsen bedömdes ha - borde flyttasbort. tillkalladessärskilda sakkunniga, som skulle utreda frågan om den fortsatta lokaliseringenav inrikesflyget. framstod därvid som ett i hög grad realistisktalternativ, som andra alternativ borde övervägas. Det angavs idirektiven, att verksamheten vid skulle vara avvecklad senast under år1978. Demiljömässiga olägenheterna av den under en övergångstid kvarvarandeflygtrafiken på bedömdes vara sådana, att ytteriigare restriktionermåste vidtas på fiygplatsen. Sådana har också genomförts av luflfartsverket.Sålunda har i princip den kvarvarande utrikes chartertrafiken påBromma förtsövertill Arianda ,liksom det inrikes charterflyget medjet. Vidare har viss del av taxi- och affärsflyget flyttats bort, likaså det s.k. målflyget och huvuddelen av helikopterverksamhelen. Restriktioner har vidareinförts i fråga om användningen av flygplatsen, om tillåtna flygplanstyperosv. Efterregeringens beslut om försöksverksamhet har utförtsbullermätningar vid . Resultatet har redovisats i en rapport dagtecknad ijuni 1974. Utvärdering av det omfattande materialet pågår. 1 ett hänseende harslutsatser dock redan dragits av detta. Sålunda ansåg sig miljö- ochhälsovårdsnämnden i med ledning av mätresultaten kunna konstatera,att nättrafiken innebär en sådan sanitär olägenhet för de närboende, alt manomedelbart ansett sig böra begära hos luflfartsverket, att fiygplatsen stängsför nättrafik, dvs. mellan och 06.00. Ett sådant beslut harluflfartsverket sedermera fattat, med verkan från . Utövertidigare genomförda begränsningar har sålunda ytterligare långtgåenderestriktioner fått vidtas. Detta visar enligt utskottet klart, hur olämpligflygplatsen är att hysa ett expanderande flyg. Det är omöjligt atl förena deregionpolitiskt betingade önskemålen om en utveckling av flyget med ett envistfasthållande vid en redan nu av miljöskäl kapacitetssvag flygplats. Utskottetvill erinra om osäkerheten i fråga om möjligheterna för Linjeflyg att efterutgången av nuvarande försöksperiod kunna fortsätta trafiken påBromma med F-28 ens i nuvarande begränsade omfattning. Med hänsyn härtill harregeringen uppdragit åt luflfartsverket att skyndsamt utreda,hur snart en överflyttning av Linjeflygs verksamhet från Brommalill Arianda är praktiskt möjlig. Resultatet av utredningen skall resovisassenast . Meddetta osäkra perspektiv för även på mycket kort sikt har nuLinjeflyg - inför försöksperiodens utgång - kommit in till luflfartsverket meden framställning i vilken begärs att nuvarande begränsning av tillståndet attbeflyga med F-28 upphävs och att Linjeflyg ges tillstånd attfr. o. m. kommande höst i erforderiig omfattning insätta ytterligareF-28-kapacitet. En första etapp i en anskaffningsplan redovisas, som innebäralt skall anskaffas ytteriigare fem F-28-plan utöver detre som redan nu disponeras. Utskottet är införståttmed nödvändigheten av ett så snabbt utbyte av De utgör med sin otillräckliga passage-rarkapacitet och sinaotillfredsställande prestanda en allvariig driftekonomisk belastning. Detsammagäller deras höga underhållskostnader i förening med de allt sämre utsikterna,när det gäller att få utfört motoröversyner, anskaffa reservdelar och fåtillgång till den speciella bensinlyp som används för Metropolitan. Dettabehov av snabb teknisk förnyelse inom Linjeflyg understryker enligt utskottelsuppfattning ännu mera vikten av alt regeringen har en hög beredskap i fråga omen överföring av Linjeflygs verksamhet till Arianda. Utskottetvill erinra om de befogenheter som hälsovårdsnämnden i harenligt hälsovårdslagstiflningen att ingripa mot sanitära olägenheter lill följdav flygverksamheten på . Initiativ från hälsovårdsnämndens sida harockså - som framgår av det föregående - redan föranlett vissa restriktioner påkort sikt. F. n. pågår en utvärdering av de gjordabullermätningarna. Resultatet härav kommer givetvis att påverkahälsovårdsnämndens fortsatta handlande. har ansettsig kunna iaktta en återhållsamhet med hänsyn till den av regeringen klartuttalade avsikten att avveckla på ett par sikt.Olägenheterna har därmed - trots deras allvariiga art - kunnat ses som enfråga, vilken under alla förhållanden skulle få en definitiv lösning inomrelativt . Detär mot den angivna bakgrunden man har att bedöma motionerna 213, 272, 375 och574, i vilka har yrkats all en utredning begärs rörande möjligheterna attbehålla . Detsamma gäller motionen 1472, vari hemställs attriksdagen uttalar att skall bibehållas. De nyssnämndamotionerna innehåller yrkanden, som innebär att i avvaktan på utredningensresultat flygverksamheten på får fortsätta. 1 motionerna 213 och 375har därjämte yrkats att det nuvarande tillståndet till jettrafik på Brommaförlängs och utvidgas till att omfatta ytterligare ett antal flygplan. Utskottetfinner med hänvisning till vad i det föregående redovisats och anförts alla förutsättningarsaknas för en fortsatt utredning av frågan om bibehållande eller inte.Vad det i stället gäller är att genom en snabb och för Linjeflyg så smidigöverföring som möjligt till ge Linjeflyg de utvecklingsmöjligheterredan på kort sikt, som är en absolut förutsättning för att landetstrafikservice i flyghänseende skall kunna vidmakthållas. Självfallet skalldärvid omläggningen genomföras på ett sådant sätt att den berörda personalensintressen väl tillvaratas. Detkan enligt utskottet finnas anledning att uppehålla sig vid det underriksdagsbehandlingen framförda påslåendet alt man skulle få fram nyaflygplanstyper med väsentligt lägre bullervärden. Riktigheten i ett sådantpåstående skulle då tala för att kunde leva vidare under överskådligframlid. Häremot kan - med hänvisning lill kvalificerad flygteknisk expertis -anföras att det skett en utveckling av flygplan och motorer under senare tidmen att denna primärt varit inriktad på de myckel stora flygplanen av typenBoeing 747, och liknande. Markanta framsteg kan förvisso ocksåförväntas i fråga om de mellanstora flygplanstyperna, som är aktuella förinrikesflyget. är emellertid sådana framsteg i hög gradosannolika och detta av det skälet, att flygbolagen gjortmycket betydande investeringar i 'flygplansflottor av det"mellanstora" slag som F-28, och 737representerar. Livslängden av dessa plan kommer att sträcka sig långt in på1980-lalet, och detta förhållande kan förutsättas i sin tur i motsvarande månskjuta fram i tiden genomslaget på marknaden av mera markerat bullerreducerandekonstruktioner. Underåberopande av det anförda vill utskottet avstyrka bifall till de angivnamotionerna. Utskottetvill slutligen beröra några av de regionalpoliliska aspekter som i debatten ochunder riksdagsbehandlingen anförts som argument emot en bortflyttning frånBromma.