bet · FY01UbU14 · 1975-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 14 UbU 1975:14 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975: 24 om viss försöksverksamhetinom lärarutbildningen m. m. jämte motioner I propositionen 1975: 24 har regeringen() föreslagit att 1. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för försöksverksamhet med utbildning av lärare igymnastik jämte ett eller två andra ämnen, 2. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för försöksverksamhet med utbildning av lärare ihemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap och konsumentkunskap jämte etteller två andra ämnen, 3. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för en utbyggnad av teckningslärarutbildningen. I propositionen föreslås att en försöksverksamhetpåbörjas /78 med utbildning av lärare i dels gymnastik, delshemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap och konsumentkunskap i kombinationmed annat ämne. För behörighet till tjänst med avsedd ämneskombination skallkrävas ämnesstudier i gymnastik jämte annat ämne resp. kostkunskap och miljö-och konsumentkunskap jämte annat ämne. Försöksutbildningeni gymnastik skall enligt förslaget förläggas till ochförsöksutbildningen i kostkunskap och miljö- och konsumentkunskap till Umeå.Ämnesstudierna föreslås omfatta studiekurser motsvarande 6080 poäng vid nuvarandefilosofisk fakultet. Studierna skall bygga på tvåårig linje i gymnasieskolan.Ämnesutbildningen i gymnastik kombineras i förslaget med engelska, biologi,kemi eller matematik. Utbildningen i ämnena kostkunskap och miljö- ochkonsumentkunskap kombineras med biologi, kemi, matematik ellersamhällskunskap. Utbildningen skall kunna tillgodoräknas i nuvarande filosofiekandidatexamen. Parallelltmed ämnesstudierna i gymnastik resp. kostkunskap m. fl. ämnen föreslås fyraveckors lärarinriktad yrkesförberedelse äga rum. Efter avslutade ämnesstudierskall de studerande genomgå praktisk-pedagogisk utbildning. Förantagning till utbildningen och urval bland de sökande föreslås de regler gällasom enligt propositionen om reformering av högskole- 14 saml Nr 14 1975: 9) skall gälla första gången vid antagningen . Ipropositionen föreslås vidare att teckningslärarutbildning av det slag sombedrivs vid teckningslärarinstitutet skall byggas ut. Utbyggnaden skall enligtförslaget förläggas till . avses få i uppdrag attundersöka behovet av att anordna en särskild utbildning för icke-behörigalärare i teckning, som i viss omfattning tjänstgjort i skolan.Skolöverstyrelsen skall därvid undersöka om en sådan utbildning kan förläggastill . 1975: 1852 av m. fl. (m, s, c, fp) varihemställs att uttalar sig för att teckningslärarutbildningenförläggs till , 1975: 1866 av herrar () och i (s) vari hemställs att den i propositionen 1975: 24 föreslagnaförsöksverksamheten inom lärarutbildningen m. m. utvidgas till att omfatta ävenämnet slöjd, 1975:1867 av herrar Nyhage (m) och () vari hemställs 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande dels ett uppdrag till an gående överväganden av både pedagogisk och organisatorisk art m. m., dels en särskild information när det gäller den i propositionen 1975: 24 föreslagna försöksverksamheten, 2. attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta att den i propo sition 1975: 24 förordade försöksverksamheten får omfatta även utbild ning av lärare i två av ämnena gymnastik, musik, slöjd och hemkun skap m. fl. 1975: 1881 av herrar i (fp) ochEnlund (fp) vari hemställs att beslutar 1. att den avlärarutbildningskommittén föreslagna försöksverksamheten beträffandetvåämnesutbildning för slöjdlärare skall igångsättas, 2. attvidareutbildningsmöjligheter för slöjdlärare enligt samma förslag skallskapas, 3. att tvåämnestjänsterinnehållande ämneskombinationer slöjd/annat ämne får inrättas på grundskolanshögstadium och i gymnasieskolan, 1975:1882 av () vari hemställs 1. att beslutar att deni propositionen 1975: 24 föreslagna försöksutbildningen i kostkunskap skallförläggas till , 2. att beslutar attdietistutrednlngens förslag till utbildning till dietist med administrativeller terapeutisk specialisering skall genomföras. Lärarutbildningen är ettbetydelsefullt led i insatserna för att förverkliga de mål som satts upp förskolans verksamhet. Den reformering av lärarutbildningen som beslöts av 1967års riksdag avsåg såväl utbildningens innehåll som dess organisation (prop.1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143). I organisatoriskt avseende innebarreformen att både utbildningen av klasslärare och den praktisk-pedagogiskautbildningen av lärare i läroämnen förlades till lärarhögskolor. Ämnesstudiernaför blivande lärare i läroämnen på högstadium och i gymnasieskolanäger i huvudsak rum vid universitet och skall omfatta studiekurser omsammanlagt minst 120 poäng. Studierna bygger i regel på treårig linje igymnasieskolan. Den praktisk-pedagogiska delen av denna lärarutbildning beståri huvudsak av en avslutande del vid lärarhögskola som omfattar ett studieår. () har lagtfram betänkandena (SOU 1972: 92 och 93) Fortsatt reformering av lärarutbildningen(del I) och Förslag till studieplaner (del II). Betänkandena avser utbildning av lärare ibarnkunskap, barn- och ungdomskunskap, bostads/miljökunskap, dramatik,ergonomi, familjekunskap, formgivning, gymnastik, hemkunskap,konsumentkunskap, kostkunskap, slöjd, teckning och textilkunskap samt i delarav ämnena ekonomi, konst och konst- och musikhistoria. Även utbildningen avlärare i musik är delvis behandlad. I fortsättningen kommer dessa ämnen attsammanfattas under benämningen LUK-ämnen i överensstämmelse med den terminologisom utredningen och propositionen har använt. är tjänsterna i de ämnen som ingick ilärarutbildningskommitténs uppdrag regelmässigt konstruerade somettämnestjäns-ter. Pedagogiska och organisatoriska skäl talar enligt kommitténför en övergång från ettämnesutbildning till utbildning i två eller tre ämnen.Studierna skall omfatta sammanlagt minst 120 studiepoäng, varav studiet iLUK-ämnet föreslås omfatta minst 60 poäng. Den praktisk-pedagogiskautbildningen föreslås i huvudsak äga rum efter avlagd grundexamen och bliförlagd till lärarhögskolas ämneslärarlinje. Enligt propositionen är remissinstanserna på vissaavgörande punkter kritiska mot lärarutbildningskommitténs förslag. Kritikenriktar sig främst mot att kommittén inte i tillräcklig omfattning har belysteffekterna för skolan och för annan lärarutbildning av att införa tvåämnesutbildningoch tvåämnestjänster som enda alternativ. Kommittén har, framhåller fleraremissinstanser, inte tagit tillräcklig hänsyn till LUK-ämnenas speciellakaraktär. Även förslaget till behörighetskrav för tillträde till utbildningenhar mött kritik. Ett stort antal remissinstanser anser att ettämnesutbildningoch ettämnestjänster bör bibehållas som reguljära alternativ till vad kommitténföreslår. It 1975.14 saml. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter pålärarutbildningskommitténs betänkande finner föredragande statsrådet det intemöjligt att nu föreslå ett genomförande av förslaget i dess helhet. Enligt propositionenbör ettämnesutbQdning i LUK-ämnena fortfarande vara den reguljärautbildningsformen. Delar av förslaget anses emellertid kunna ligga till grundför en försöksverksamhet i ett begränsat antal ämnen. Förförsöksutbildningen har valts de ämnen som med hänsyn till bl. a.förkunskapskrav och utbildningstid anses lättast att förena med studier iandra ämnen, nämligen gymnastik, kostkunskap samt miljö- och konsumentkunskap.Studier i dessa ämnen förbereder för verksamhet som lärare i gymnastikrespektive hemkunskap, kostkunskap, bostads- och niiljökunskap samt konsumentkunskap. Utskottet tillstyrker den föreslagnaförsöksverksamheten med utbildning av lärare i dels gymnastik jämte annatämne, dels hemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap och konsumentkunskapjämte annat ämne. I motionen 1975: 1867 behandlas vissaskolorganisatoriska frågor som hänger samman med lärarutbildningskommitténs förslag.Med utgångspunkt i yttrande över förslaget ansermotionärerna att man vid kombination av ämnen i lärartjänst inte kan bortsefrån hur skolans undervisning enligt läroplanen skall vara organiserad i ämnenoch hur de olika ämnena skall samverka för att läroplanens mål skall nås.Sådana ämneskombinationer som rymmer t. ex. ett LUK-ämne och ettorienteringsämne är enligt motionäremas uppfattning frånpedagogisk-organisatorisk synpunkt mindre lämpliga på högstadium,eftersom blocket av orienteringsämnen på högstadiet nödvändiggör attlärartjänster med naturorienterande och samhällsorienterande ämnen organiseraspå ett sådant sätt att en naturlig samverkan i undervisningen blir möjligmellan de olika orienteringsämnena. I den föreslagna försöksverksamheten avsesämnet gymnastik bli kombinerat med orienteringsämne i två fall och ämnethemkunskap m. fl. ämnen med orienteringsämne i tre fall. Enligt motionärernabör få i uppdrag att göra överväganden av både .pedagogiskoch organisatorisk art beträffande möjligheterna att i skolan utnyttja läraremed utbildning i de planerade ämneskombinationerna, så att de studerande kan fåerforderlig information på denna punkt före försöksverksamhetens start den 1juli 1977. Detär skolstyrelsen som tar initiativ till inrättande av tjänster av olika slag iskolväsendet. Enligt utskottet är det en uppgift för somcentral förvaltningsmyndighet för skolväsendet att göra de i motionen 1975:1867 aktualiserade undersökningarna, så att de som avser deltaga i försöksverksamhetenfår upplysning om i vilken utsträckningde olika ämneskombinationerna överensstämmer med skolans behov. I det längreperspektivet kommer 1974 års-lärarutbildningsutredning att utreda frågor somgäller LUK-ämnena. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionen1975: 1867 yrkandet 1 inte behöver föranleda någon åtgärd. Propositionenupptar inte något förslag om försöksverksamhet med ämnet slöjd. I motionen1975: 1866 föreslås en begränsad försöksverksamhet i vart och ett avslöjdämnena. I motionen 1975: 1881 framförs uppfattningen att ämnet slöjdförsöksvis skall få förenas med ämnen i enlighet med lärarutbildningskommitténsförslag. Vidare hemställs i samma motion att uttalar sig för att nuvarandeslöjdlärare skall få genomgå vidareutbildning i läroämnen på de villkor somlärarutbildningskommittén föreslagit och att tjänster med ämneskombination varislöjd ingår bör inrättas inom skolväsendet. Utskottetkonstaterar att för försöksverksamhet har i propositionen utvalts sådana ämnensom ansetts särskilt lätta att förena med studier i andra ämnen. Det finns intenågot att erinra mot ett sådant motiv för ämnesvalet. Detta utesluteremellertid inte att det kan vara värdefullt att utsträcka försöksverksamhetenäven till något ämne där inte samma motiv kan göras gällande. Ämnet slöjd ärett sådant. Utskottet, som inte vill underskatta de svårigheter som är förenademed en försöksverksamhet med ämnet slöjd, anser ändock att regeringen bör få iuppdrag att undersöka hur dessa svårigheter skall bemästras på ett lämpligtsätt, så att en försöksverksamhet kan startas även i ämnet slöjd. börmed anledning av motionen 1975: 1866 och motionen 1975: 1881 yrkandet 1 som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om en försöksverksamhetmed ämnet slöjd. Medanledning av yrkandet 2 i motionen 1975: 1881 om vidareutbildningsmöjligheterför nuvarande lärare i slöjd vill utskottet erinra om att Kungl. Maj:t den 24april 1970 meddelat provisoriska bestämmelser beträffande inrättande av extraordinarie tjänster som lärare i LUK-ämne och läroämne. I bestämmelsernaförutsätts att även skall pröva förslag av kombinationervari ämnet slöjd ingår. Examinerad lärare i t. ex. slöjd som uppfyllerförkunskapskraven för studium av visst ämnesområde inom filosofisk fakultet kansåledes studera ämne som finns på skolans timplan och efter avslutade studiererhålla ämnesteoretisk behörighet för undervisning i ämnet. Kravet påpraktisk-pedagogisk utbildning i ämnet anses enligt punkten 6 c i nämndabestämmelser uppfyllt om vederbörande lärare genomgått en metodiskfortbildningskurs eller i viss omfattning meddelat undervisning i ämnet medtillfredsställande skicklighet. 19 § Allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andratjänstemän (AST) utgår vid ledigheter för studier lön med B-avdrag, omarbetsgivaren finner studierna angelägna från tjänstesyn- punkt.Enligt vad utskottet inhämtat avses frågor som gäller lärares löneförmåner vidvidareutbildning bli studerade av en partssammansatt grupp enligtöverenskommelse vid avtalsuppgörelse: Med hänvisning bl. a. härtillavstyrker utskottet yrkandet 2 i motionen 1975: 1881. Inrättandeav kombinationstjänst vari ämnet slöjd ingår enligt de i.det föregående nämndabestämmelserna beslutas av på förslag av skolstyrelse. Närdet i en kommun finns tillgång på lärare med utbildning i LUK-ämne och annatämne är det enligt föredragande statsrådet angeläget att skolstyrelse tarinitiativ till inrättande av tjänst för sådan lärare. Utskottet villunderstryka angelägenheten av att så sker även beträffande ämnet slöjd. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att yrkandet 3 i motionen 1975:1881 inte bör föranleda någon åtgärd. förslag om ett årsobligatorisk arbetslivserfarenhet för lärare tillstyrks ej i propositionen,men föredragande statsrådet anser att tungt vägande skäl anförts av kommitténför dess förslag i detta avseende. Av propositionen framgår att det skalluppdras åt lärarutbildningsutredningen att pröva frågan om obligatoriskarbetslivserfarenhet som ett led i all lärarutbildning. Utskottet delaruppfattningen att erfarenhet från arbetslivet är särskilt väsentlig för lärare,eftersom dessa annars aldrig får tillfälle att lära känna andra arbetsplatserän skolan. skall, vilket ocksåframgår av propositionen, behandla de utbildningar som utretts avlärarutbildningskommittén. Den i motionen 1975: 1867 ställda frågan, huruvidakombination av två LUK-ämnen från tjänsteorganisatorisk synpunkt bättre svararmot skolans behov än kombination av LUK-ämne och läroämne, kommer härvid ocksåatt prövas av utredningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen1975: 1867 yrkandet 2. Vid seminarierna för huslig utbildning i Göteborgoch anordnas på särskild linje utbildning till ekonomiföreståndare förbl. a. sjukhus och storhushåll. En arbetsgrupp inom ,dietistutredning-en, har föreslagit att ekonomiföreståndarutbildningen skallförändras så att den bättre svarar mot arbetslivets krav och att benämningenekonomiföreståndare ersätts med benämningen dietist. I skrivelse till Kungl.Maj:t har på grundval av arbetsgruppensförslag hemställt att en utbildning till dietist skall få anordnas, omfattandestudiekurser om sammanlagt 100 poäng, vartill kommer en specialisering om 20poäng för administrativ eller terapeutisk dietist. Utbildningen i kostkunskapavses vara gemensam för såväl de av lärarutbildningskommittén föreslagnalärarna i hemkunskap m. m. som dietistema. Valet av som utbildningsort förförsöksutbildning i kostkunskap för lärare anses i motionen 1975: 1882 varaolyckligt, eftersom det i inte finns materiella resurser förekonomiföreståndareut-bildning. Enligt motionärens mening bör utbildningenförläggas till ort där det finns utbildning av ekonomiföreståndaresamt erforderliga forskningsresurser. Med hänsyn till den goda lokaltillgångeni anses försöksutbildningen i kostkunskap för lärare böra förläggasdit. Motionären föreslår vidare att, sedan beslut fattats om att en utbildningi kostkunskap m. m. för lärare skall komma till stånd, dietistutrednlngensförslag till utbildning till dietist med administrativ eller terapeutiskspecialisering genomförs. Utskottetär inte berett förorda en ändrad förläggning av den i propositionen föreslagnaförsöksutbildningen i kostkunskap m. m. för lärare. Utskottet avstyrker alltsåmotionen 1975: 1882 yrkandet 1. Utskottet erinrar om att regeringens förslagär grundat på regionalpolitiska överväganden. Utskottethar inhämtat att utbildningen av ekonomiföreståndare varitföremål för utredningar av olika slag på grund av starkt uttalade önskemål frånarbetslivet. svarade utbildningen enligtskolöverstyrelsen knappast mot de krav som arbetslivet ställde. Denna klyftasägs ha vidgats, eftersom utbildningen inte förändrats underutredningstiden. Utskottet delar därför uppfattningen att det är angeläget attden föreslagna utbildningen av dietister kommer till stånd möjligt.Enligt vad utskottet inhämtat bereds frågan inom , ochavgörande i ärendet kan väntas . Med hänvisning härtill anserutskottet att yrkandet 2 i motionen 1975: 1882 kan avslås av . I propositionen föreslås att ettämnesutbildningenav lärare i teckning skall byggas ut i huvudsaklig överensstämmelse med denutbildningsorganisation som gäller för teckningslärarinstitutet. Utbyggnadenskall enligt förslaget förläggas till . I motionen 1975: 1852 föreslås attden ifrågavarande teckningslärarutbildningen förläggs till . anför att kraven på förläggningsort för en utbildning av det slagsom teckningslärarutbildningen utgör är stora. Det framgår av propositionen attdet slutliga valet kommit att stå mellan och och att därvidregionalpolitiska hänsyn fällt avgörandet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen 1975: 1852. För antagning till utbildningen och urval bland desökande föreslås de regler gälla som i propositionen 1975: 9 om reformering avhögskoleutbildningen m. m. föreslagits att gälla första gången vid antagningentill . På denna punkt hänvisar utskottet till sina ställ- ningstagandeni betänkandet UbU 1975:17 angående reformering av högskoleutbildningen m. m. Vad i propositionen 1975: 24 i övrigt anförts ochföreslagits har inte gett utskottet anledning till särskilda uttalanden. Åberopandevad som anförts i det föregående hemställer utskottet 1. att beträffande vissaöverväganden av både pedagogisk och organisatorisk art m. m. avslår motionen1975: 1867 yrkandet 1, 2. att beträffandeförsöksverksamhet med ämnet slöjd med anledning av motionen 1975: 1866 ochmotionen 1975: 1881 yrkandet 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3. att beträffande lönmed B-avdrag avslår motionen 1975: 1881 yrkandet 2, 4. att beträffandeinrättande av tjänst avslår motionen 1975: 1881 yrkandet 3, 5. att beträffandebemyndigande om viss försöksutbildning avslår motionen 1975: 1867 yrkandet 2, 6. att beträffandeanordnande av dietistutbildning avslår motionen 1975: 1882 yrkandet 2, 7. att godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna för försöksverksamhet med utbildning avlärare i gymnastik jämte ett eller två andra ämnen, 8. att med bifall tillpropositionen 1975: 24 och med avslag på motionen 1975: 1882 yrkandet 1godkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för försöksverksamhet rhedutbildning av lärare i hemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap ochkonsumentkunskap.jämte ett eller två andra ämnen, 9. att med bifall tillpropositionen 1975: 24 och med avslag på motionen 1975: 1852 godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna för en utbyggnad av teckningslärarutbildningen. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i (c), i (s), Nordstrandh (m), (), Elmstedt (c), i . (s),fröken (), i Skärstad (c), (), (), herrar (), i (c), (vpk), herrarHagberg i (s) och (). beträffandefrågan om obligatorisk arbetslivserfarenhet som ett led i all lärarutbildning 1. avherr Nordstrandh (m) och (): Detär för tidigt att redan nu bestämt uttala sig om obligatorisk arbetslivserfarenhetsom ett led i all lärarutbildning. Ett ställningstagande frånutbildningsutskottets sida bör anstå tills lärarutbildningsutredningen sedantilläggsdirektiv givits noga prövat frågan och dess betänkande föreligger. 2. avfröken (): Detfinns olika vägar att gå i fråga om att ge lärare möjlighet till arbetslivserfarenhetfrån annat arbetsområde än skolans. Obligatorisk yrkespraktik som ett led ilärarutbildningen är endast en sådan väg. Återkommande ledighet frånlärartjänst för erhållande av erfarenhet från arbetslivet skulle t. ex. göradet möjligt för lärare att hålla bättre kontakt med annan arbetsmiljö än sinegen under hela sin tjänsteutövningstid. Därförbör enligt min mening lärarutbildningsutredningen ges i uppdrag attförutsättningslöst pröva på vilket sätt man för lärare skall göra det möjligtatt erhålla arbetslivserfarenhet.