bet · FY01JuU17 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 17 JuU 1975:17 betänkande med anledning avpropositionen 1975:72 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund jämte motioner I propositionen 1975:72 har regeringen() föreslagit att anta följande ,. Lagom fortsatt gihighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med internationell bakgrund Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1973:162)om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund delsatt i 1-3, 5, 6, 8, 9 och 14 5;;; ordet "Konungen" skall bytas ut molordet "regeringen", delsatl lagen, vilken gäller till utgången av , skall äga fortsaltgiltighet till utgången av . I den under allmänna motionstiden väcktamotionen 1975:1122 av i m. fi. (fp) hemställs alt riksdagenbeslutar att den s. k. terroristlagen inte .förlängs. med anledning av förevarande projiosifion väckta motionen 1975:2028 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemställs att beslutar atl avslåpropositionen. Lagen om särskilda åtgärder till förebyggande avvissa våldsdåd med internationell bakgrund, den s. k. terroristlagen, antogsav med giltighet till utgången av (prop. '1973:37, JuU 1973:18, rskr 1973:121). Genom beslut av våren1974 föriängdes lagens giltighetstid lill utgången av (prop. 1974:55,JuU 1974:12, rskr 1974:150). I propositionen föreslåsalt lagen får fortsall giltighet till utgången av Samtidigl föreslås att i lagen görs den anpassning i formellt hänseendesom betingas av den nya regeringsformen. Terroristlagenger möjligheter att under vissa speciella förutsättningar ingripa med skildaåtgärder, som alla har till syfte att minska riskerna för att vårt land blirskådeplatsen för internationella terroristdåd. Den tar sikte enbart påutlänningar som tillhör eller verkar för sådana grupper och organisationer,vilka genom sin tidigare verksamhet har visat att de systematiskt användervåld för politiska syften även mot oskyldiga människor i främmande land och därförkan befaras göra det också i . Utlänning som avses i lagen kan avvisaseller utvisas. Om s. k. politiskt verkställighetshinder föreligger, skall hani stället kunna bli föremål för kontroll och övervakning. Därvid skall undervissa förutsättningar även sådana spanings- och tvångsåtgärder somhusrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbe-siklning, brevkontroll ochtelefonavlyssning kunna användas mot honom. Förutsättningarna för att dessaåtgärder skall kunna vidtas avviker i viss mån från vad som enligträttegångsbalken gäller om användningen av sådana tvångsmedel vid misstanke ombrott, eftersom regler inte ger möjligheter lill ingripandenuteslutande i förebyggande syfte. Ett flertal garantier mol en alltförvidsträckt tillämpning av lagen har byggts in såväl i de bestämmelser somgäller förfarandet och beslutsprocessen som i särskilda regler som har tillsyfte atl ge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras. Lagentillkom mol bakgrunden av de många politiska terroristdåd som under senare århade ägt rum i stora delar av väriden och som ofta urskillningslöst hadedrabbat oskyldiga människor. Även i hade internationella terroristdådägt rum. Också under den lid som har förflutit efter lagens tillkomst har enlång rad av nya internationella terroristdåd ulförts i olika delar av världen.Del har varit fråga om sådana brott som tagande av gisslan, mordförsök, mord,sabotage och kapningar av flygplan. I några fall har trafikflygplan beskjutitsmed granatgevär. Utskottet kan härvidlag hänvisa till en redogörelse för deninternationella utvecklingen som lämnas i propositionen (s. 6-9) och vill ocksåerinra om det inträffade angreppet mot i . Imotionerna 1122 och 2028 framställs yrkanden av innebörd att beslutaratt terrorisllagen infe skall ges fortsatt giltighet. Till stöd för motionsyrkandenaanför motionärerna principiella skäl liknande dem som anfördes i motioner isamband med lagens anlagande. Framför allt vänder sig motionärerna mot attlagen avviker från principen om individuell ansvarighet. I motionen 2028kritiseras därjämte den möjlighet lagen erbjuder till ingripande med spanings-och tvångsåtgärder ulan att misstanke om . inträffat brott föreligger. Vadgäller lagstiftningens utformning i de hänseenden som berörs i motionerna harutskottet tidigare intagit den ståndpunkten att angelägenheten avatt ge lagstiftningen erforderiig effektivitet påkallar de lösningar som nukritiseras. Utskottet har därvid också funnit.att lagstiftningen tillgodoserrimliga rättssäkerhelskrav (JuU 1973:18 s. 16, 19 och 20). Av propositionenframgår att det lagen varit i tillänipning inte förekommit någotsom ger anledning anta alt den använts på ett sätt som ställer rättssäkerheteni fara. 1propositionen anför föredragande statsrådet att en översyn av terrorisllagenpågår inom . Översynen inriktas bl. a. påmöjligheten all införa ett personligt rekvisit som grund för lagenstill-lämpning. Under översynsarbetet övervägs också ohi tvångsmedlen skall helteller delvis avskaffas och om lagens bestämmelser kan inarbetas i utlänningslagen.Förslag i bl. a. nu nämnda hänseenden har framlagts idepartementspromemorian (DsA 1975:2) Vissa ändringar i terrorisllagen;Proposition avses bli förelagd . Utskottet,som anser att den internationella utvecklingen under deise-naste året klart handen alt det fortfarande föreligger ett behov av en lagstiftning tillskydd mol våldshandlingar av.det slag som motiverat terrorisllagen, finner ilikhet med föredragande statsrådet atl lagen i avvaktan på de förslag somsenare kommer att föreläggas bör få gälla ytterligare en lid i sinnuvarande utformning. Giltighetstiden bör såsom föreslagils i propositionenbestämmas till utgången av . Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna ochtillstyrker bifall till propositionen. att med bifall lill propositionen 1975:72och med avslag på motionerna 1975:1122 och 1975:2028 anlar del i propositionenframlagda förslaget lill lag orri fortsatt giltighet av lägen (1973:162) omsärskilda åigärder till förebyggande av' vissa våldsdåd med internationellbakgrund. Närvarande:fru (), fröken (), herrar Polstam'(c), Larfors (s),i (c), i (s). i (fp), Bengtssoni (c), (), herrar i (s). (),(), i Kumla (s), () och (vpk). avherr i (vpk), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 2 med "Vad gäller" och slutar på s. 3 med "tillpropositionen" bort ha följande lydelse: Terroristlagenhar mötts av en stark kritik. Enligt utskottels mening strider lagen mot dengrundprincip i övrig lagstiftning, som utgår från alt en klar bestämning måstegöras av yad som är brottsligt. Ingripande mot en person skall sålunda få görasenbart riär det föreligger konkretiserade misstankar, knutna lill faktisktplanlagda eller verkställda brottsliga handlingar. Terroristlagen bryter moldenna princip och är därför ett främmande element i den svenska lagstiftningen.Terroristlagen utgår ifrån lämplighetsbedömningar. Den dömer ohörda: blottamisstanken all en person skulle tillhöra en organisation som använder våld kanleda till åigärder mot denne. Avvisning och utvisning kan ske av oskyldig, påförhand dömd person, som icke ens haft brottsligt uppsåt då han/hon sökt siglill . Vidare ger lagen vidsträckta möjligheter i s. k. förebyggandesyfte till husrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiklning, brevkontroll ochtelefonavlyssning. Dessa medel får användas - inle som enligt,enbart vid misstanke om inträffat brott utan i förebyggandesyfte - dvs. om polisen finner det lämpligt att utsätta någon för sådanaåtgärder. Detta är drag i terroristlagen som gör atl den är. ett allvariigthot mot rättssäkerheten. Redanpå grund av det nu sagda bör lagen utmönstras ur det svenska rättssystemet. Denfyller inte något verkligt förebyggande syfte, vilket bl. a. det timadedramat på i visade. Denredovisning av lagens tillämpning som finns i propositionen ger icke helleranledning för utskottet, alt revidera denna ståndpunkt, som också omfattas aven opinion som vuxit sig allt bredare från det all lagförslaget första gångenblev känt. Vadföredragande statsrådet anför om en pågående översyn av lagstiftningen i syfteatt i någon mån lillgodose de kritiska synpunkter utskottet i det föregåendeanfört utgör enligt utskottets mening ej skäl att låta terrorisllagen gällalängre än som senast bestämts. Underhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet bifall lill motionerna 1122och 2028 samt avstyrker bifall till propositionen. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motionerna 1975:1122och 1975:2028 avslår propositionen 1975:72!' avherr i (fp): Jagdelar naturligtvis avskyn mot den ökande användningen av våld och terror.Likaså fördömer jag det förakt för enskilda människoliv som kännetecknar vissagruppers och organisationers verksamhet. Jag anser lika självklart, att densvenska rättsstaten måste ha möjlighet att förhindra terror och våldsdåd. Jagansluter mig till detta syfte med terroristlagen. Mot lagen i dess nuvarandeutformning finns dock befogad kritik utifrån rättssäkerhetssynpunkter. Ipropositionen anför föredragande statsrådet emellertid, att "en översyn avterroristlagen pågår inom ". Översynen inriktasuppenbariigen pä att tillgodose den anförda kritiken. Proposition avses bliförelagd . Mot denna bakgrund vill jag intemotsätta mig en föriängning av terroristlagen . börsjälvfallet även positivt delta i försöken att åstadkomma internationellasanktioner mot terrordåd.