bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — Ettgrundläggande fel både från saklig och psykologisk synpunkt begås om mankonstruerar ett system för urval tUl högskolan som dels gör det möjligt att t.ex. komma in på en naturvetenskaplig högskolelinje genom ett högtbetygsmedelvärde som erhållits efter ett val av en mindre krävandegymnasielinje än den naturvetenskapliga, dels omöjliggör tillgodoräkning avbetyg i kompletterat ämne som utgör särskilt förkunskapskrav förhögskolelinjen i fråga. Ett sådant system får effekter på dels elevernas val avt. ex. naturvetenskaplig linje i gymnasieskolan, dels de studerandesförkunskapsnivå i naturvetenskapliga ämnen inom högskolan. mening bör betyg i de ämnen som av utbildnings-iTiyndighetföreskrivits som särskilt behörighetskrav för viss utbildningslinje inomhögskolan få räknas till sitt fulla värde. De behörighetskompletterade ämnenahar stor betydelse för de fortsatta studierna. delsatt utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse: 31. att beträffande tillgodoräkning avbetyg i kompletterat ämne som föreskrivits som särskilt förkunskapskrav medavslag på propositionen 1975: 9 och med bifall till motionen 1975: 1869yrkandet 1 f som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11.beträffande könskvotering vid urval till högskolan av () ochfru () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 45som börjar "Utskottet framhöll" och slutar "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Attbetrakta den omständigheten att en individ tillhör det ena eller andra könetsom kvalifikation och därmed som urvalsgmnd för högre utbildninghör till en förgången tid. När man genom att införa könskvotering försökerkomma åt de effekter som könsrollerna fortfarande har på valet avutbildningsväg väljer man en felaktig väg. Principen att t. ex. tillförskollärarutbildning anta manliga sökande vilkas poängsumma får ligga tvåtiondelar under den meritpoäng som fordras för inträde i varje behörighetsgruppär inte försvarbar, även om man söker motivera den med beteckningenförsöksverksamhet. bör därför ge till känna för regeringen attkönskvotering vid urval av studerande till högskolan inte bör förekomma. delsatt utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse: 32. att beträffande könskvotering vidurval till högskolan med bifall till motionen 1975: 1390 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 12.beträffande en utredning för en reform av systemet för urval till högskolan avherr Nordstrandh (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 46som börjar "Likaså anser" och slutar "av högskolereformen"bort ha följande lydelse: Denomständigheten att ett nytt urvalssystem införs bör inte utgörahinder för att regeringen söker finna former för ett system där allasökande kan bedömas på samma sätt och under lika villkor. Etturvalssystem som bygger på kvoteringar mellan grupper är ett kompliceratsystem. Med ett sådant system följer olika regler för allmän och särskildbehörighet, regler för motsvarandebedömningar, regler för meritvärdering avolika betyg, regler för betygsomräkning, regler för sammanvägning av olikameritvärderingsgrunder, regler för kvotgruppernas inbördes storlek, regler förrangordning m. m. Ett sådant system har felkällor som gör det svårt attbehandla alla sökande rättvist. Kunskaper,färdigheter och erfarenhet kan inhämtas på många sätt, t. ex. genom skolgång,vuxenutbildning, självstudier och yrkesverksamhet. Det är varken förindividerna eller högskolan av betydelse på vilket sätt de olika kunskaper sombehövs för högskolestudier har inhämtats. Däremot är det för både individen ochhögskolan av intresse att de studerande har erforderliga kunskaper. I detfortsatta utvecklingsarbetet beträffande högskolan bör inriktningen därför varaatt finna ett system för urval som bygger på principen att de sökande utanatt ett så invecklat regelsystem som nämnts i det föregående behöver användas genom att genomgå prov på lämplighet m. m. får dokumentera dels sin allmännalämplighet för högskolestudier, dels sin särskilda lämplighet för vissutbildningslinje inom högskolan. bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om en utredning för att förbereda en reform avsystemet för intagning till högskolan. delsatt utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse: 34. att beträffande en utredning för enreform av systemet för urval till högskolan med bifall till motionen 1975:1869 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, högskolestudiernasorganisation m. m. återkommande utbildning 13.beträffande ordningen för fastställande av allmänna utbildningslinjer av herrMolin (fp) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar "En föreskrift" och slutar "/78"bort ha följande lydelse: Deallmänna utbildningslinjerna kommer att ha en central betydelse när det gällermöjlighetema att åstadkomma en starkare yrkesanknytning avhögskoleutbildningen. I det fortsatta reformarbetet måste därför en förnyelse,utbyggnad och förstärkning av de allmänna utbildningslinjerna komma tillstånd. Detta kan genomföras antingen av de föreslagna organisationskommittéernaeller av särskilda arbetsgrupper med företrädare för yrkeslivet, lärarna,forskarna, de studerande samt samhällsre-presentanter. Förslaget till allmännautbildningslinjer måste föreligga senast . I propositionen angesatt en förteckning över de allmänna utbildningslinjer som regeringen inrättateller avser att inrätta skall föreläggas i budgetpropositionen /78. Med hänsyn till den vikt utskottet tillmäterutbildningslinjesystemet och med hänsyn till de dålijga erfarenheterna av dettidigare s. k. PUKAS-systemet bör enligt utskottets mening fåmöjlighet att ta ställning till de allmänna utbildningslinjerna. Därför börriksdagen i samband med att förslag till allmänna utbildningslinjer framläggsi budgetpropositionen för /78 ta ställning tillutbildningslinjerna. bör således nu med bifall till yrkandet 14 amotionen 1872 besluta att allmän utbildningslinje skall fastställas avriksdagen, delsatt utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse: 40. att beträffande ordningen förfastställande av allmänna utbildningslinjer med avslag på propositonen 1975: 9och med bifall till motionen 1975: 1872 yrkandet 14 a uttalar att sådana linjerskall fastställas av , 14.beträffande yrkes- och studievägledning av (vpk) och ()som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 52som börjar "I den" och slutar "av utskottet" bort haföljande lydelse: Idet föregående har utskottet givit uttryck för uppfattningen att tillträdettill stora delar av högskolan även bör vara ospärrat. Den av motionärerna önskade förstärkningen av resursernaför yrkes-och studievägledningen i gymnasieskolan och högskolan är därför välmotiverad, varför utskottet föreslår att bifaller motionen 1975: 1872yrkandet 3 b. dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse: 45. att beträffandeyrkes- och studievägledning med bifall till motionen 1975: 1872 yrkandet 3 buttalar att regeringen bör lägga fram förslag om ökade resurser, 15. beträffande betygssystem av () ochfru berg (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 54 som börjar "Mot bakgrund" och slutar"departementschefen förordat" bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att en mindre differentieradskala för värdering av studieresultat än en tregradig endast i undantagsfallbör komma till användning. System som innehåller fler steg än tre bör kunnabibehållas inom de utbildningar där de nu används. a. har formerna förantagning till forskarutbildning uppenbar anknytning till frågan om envälgraderad värdering av studieresultaten i grundutbildningen. Utskottetföreslår att med anledning av motionen 1975: 1869 yrkandet 1 j somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om betygssystem. dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följandelydelse: 51. att beträffandebetygssystem med avslag på propositionen 1975: 9 och med anledning av motionen1975: 1869 yrkandet 1 j som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, institutionell organisation m. m. 16. beträffande regionala samrådsnämnder i stället förregionstyrelser av (), () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 59 som börjar "Utskottet är" och slutar "yrkandenavstyrks" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås att ett nytt universitets- ochhögskoleorgan, nämligen regionstyrelser, skall inrättas. Till regionstyrelsernaskall kunna knytas regionala utbildningsnämnder. Härigenom skapas, som utskottetser det, ytterligare en förvaltningsnivå mellan de lokala utbildningsenheternaoch beslutande instanser i riksdag, regering och centrala ämbetsverk. Sompåpekas i flera remissyttranden över U 68-beredningens 17 1975.15 saml. promemoria medför detta en ökad byråkratisering eftersommånga ärenden måste passera ytterligare en beslutsnivå. Detta gäller bl. a. anslagsframställningaroch beslut rörande anslagsanvändningen: regionstyrelse skall bl. a. yttra sigöver de lokala högskoleenheternas anslagsframställningar och fatta beslutrörande fördelningen mellan läroanstalterna av medel för lokala ochindividuella utbildningslinjer samt enstaka kurser. Detta innebär att viktigabeslutsbefogenheter som ligger på lokal nivå flyttas från de lokalaenheterna till de nya regionstyrelserna. Enligt propositionen avses inte befogenheter flyttas överfrån UHÄ till regionstyrelserna. Förslaget om regionstyrelser innebär därför enbetydande centralisering av beslutsfunktionerna. Utskottet avstyrker därförförslaget om inrättande av regionstyrelser och regionala utbildningsnämnder. Det samordningsbehov som kan föreligga inom enhögskoleregion bör tillgodoses genom att det för varje region inrättas enregional samrådsnämnd som skall ha minsta möjliga styrande och administrativauppgifter. Detta samråds- och planeringsorgan bör t. ex. kunna aktualiseraförslag beträffande utbyggnad av utbildningen inom regionen samt ge synpunkterpå utnyttjandet av de för regionen gemensamma utbildningsresurserna. , som bör bestå av företrädare för samtliga enheter ihögskoleregion, bör ha en av regeringen utsedd ordförande. dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följandelydelse: 58. att med avslag påpropositionen 1975: 9 såvitt gäller inrättande av regionstyrelser och medanledning av motionen 1975:1869 yrkandet Im och In samt motionen1975:1872-yrkandet 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört beträffande samrådsnämnder, 17. beträffande företrädare för de allmänna intressena iregionstyrelse av herrar i (c), Nordstrandh (m), Elmstedt(c), (), herrar i (c). Fiskesjö (c) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 59 som börjar "Vad sedan" och slutar "1975: 1876yrkandet 7" bort ha följande lydelse: Vad sedan gäller principerna för att utse företrädare förallmänna intressen i regionstyrelse anser utskottet att folkvalda organ inomregionen bör utse dessa ledamöter. får en viktig uppgift attfylla framför allt för planeringen av den högre undervisningen och forskningeninom regionen. Det är därför nödvändigt att den får en så god regional ochlokal förankring som möjligt. Enligt de länsdemokratiska principerna sker dettabäst genom val av landstingen. bör därför nu besluta att företrädarnaför allmänna intressen i regionstyrelse bör utses av landsting eller kommun utanför landsting medundantag för ordföranden som bör utses av regeringen. Med utgångspunkt i dennaprincip bör den närmare sammansättningen av de olika regionstyrelserna bliföremål för fortsatt övervägande inom de olika organisationskommittéerna. dels att utskottets hemställan under 59 bort ha följandelydelse: 59. att beträffandeformerna för utseende av företrädare för de allmänna intressena iregionsstyrelse med anledning av propositionen 1975: 9 samt med bifall tillmotionen 1975: 1876 yrkandet 7 och med anledning av motionen 1975: 1872 yrkandet20 i denna del beslutar godkänna de riktlinjer utskottet förordat, 18. beträffande företrädare för de allmänna intressena ienhetsstyrelse av herrar i (c), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), (), herrar i (c). Fiskesjö (c) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 61 som börjar "När det" och slutar "1975: 1876yrkandet 6" bort ha följande lydelse: När det gäller principerna för att utse företrädare förallmänna intressen i enhetsstyrelse anser utskottet att folkvalda organ börutse dessa ledamöter. bör därför nu besluta att företrädare förallmänna intressen i enhetsstyrelse bör utses av berörda landsting och av värdkommun. dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följandelydelse: 64. att beträffandeformerna för utseende av företrädare för de allmänna intressena ienhetsstyrelse med anledning av propositionen 1975: 9 samt med bifall tillmotionen 1975: 1876 yrkandet 6 och med anledning av motionen 1975: 1872 yrkandet20 i denna del beslutar godkänna de riktlinjer utskottet förordat, 19. beträffande linjenänindernas sammansättning av herrNordstrandh (m) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 62 som börjar "Med samma" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående uttalat sig för att envidgning av samspelet mellan grundläggande högskoleutbildning och forskningbör komma till stånd Över hela fältet av högskoleutbildning. Mot denna bakgrundvill utskottet stryka under angelägenheten av att det finns ett personsambandmellan lärarrepresentanter i fakultetsnämnderna och linjenämnderna för att enintim kontakt skall kunna upprätthållas mellan forskningsplanering ochgrundutbildning. dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följandelydelse: 67. att beträffandelinjenämndernas sammansättning med bifall till motionen 1975: 1869 yrkandet 1 oi denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 20. beträffande befordringsgrunder vid tillsättningav tjänst som univer sitetslektor av herrar i (c), Nordstrandh (m), (), herrar Fiskesjö (c) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 62 börjar "Så länge" och på s. 63 slutar"yrkandet 17 c" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås ändrade befordringsgrunder förprofessorer och universitetslektorer. Båda dessa förslag syftar till att ge enförstärkt ställning åt den pedagogiska skickligheten i förhållande till denrent vetenskapliga meriteringen. Utskottet anser att en sådan utveckling är befogadoch att större avseende bör fästas vid pedagogisk skicklighet, visad t. ex. isamband med ledning av forskningsprojekt eller utarbetande av läromedel.Utskottet anser emellertid att regler om befordringsgrunder vidtillsättning av tjänst som universitetslektor bör utformas så att de så långtmöjligt möjliggör integration i fråga om arbetsuppgifterna mellan de olikatjänstetyperna på en och samma institution. Vid tillsättning av tjänst somuniversitetslektor bör därför vetenskaplig och pedagogisk skicklighet tillmätaslika värde. bör med bifall till motionen 1975: 1858 yrkandet 1 ochmotionen 1975: 1872 yrkandet 17 c som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om befordringsgrunder vid tillsättning av tjänst somuniversitetslektor. dels att utskottets hemställan under 69 bort ha följandelydelse: 69. att beträffandebefordringsgrunder vid tillsättning av tjänst som universitetslektor med bifalltill motionen 1975: 1858 yrkandet 1 och motionen 1975: 1872 yrkandet 17 c somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 21. beträffande tillsättningsmyndighet för tjänstsom universitetslektor av (), () och () som an ser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 63 som börjar "Beträffande tillsättningsinstans" ochslutar "hos regeringen" bort ha följande lydelse: Beträffande tillsättningsmyndighet för tjänst somuniversitetslektor erinrar utskottet om att tjänster som universitetslektor liksomandra högre befattningar vid universitet och högskolor tillsättsav regeringen. Propositionens förslag innebär således olika tillsättningsinstanserför professur resp. biträdande professur och universitetslektor. Detta ärenligt utskottets mening inte lyckligt. i avvaktan på den av utskottet tidigare förordade översynen av tjänsteorganisationeni vad' gäller olika lärarkategorier vid universitet och högskolor ingenförändring bör ske beträffande tillsättningsinstans. Tjänst somuniversitetslektor bör liksom tillsättas av regeringen. delsatt utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse: 70. att beträffande tillsättningsmyndighetför tjänst som universitetslektor med avslag på propositionen 1975: 9 samt medbifall till motionen 1975: 1858 yrkandet 3 och motionen 1975: 1872 yrkandet 17b som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandeallmänna riktlinjer för högskoleutbildningens lokalisering 22. av herrNordstrandh (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 67som börjar "Som utskottet" och slutar "får äventyras" bortha följande lydelse: Lokaliseringenav de samlade utbildningsresurserna är enligt utskottets mening en mycketviktig faktor när det gäller att uppfylla kravet på kvalitet ochforskningsanknytning i den högre utbildningen. I fråga om lokalisering av nyhögskoleutbildning till nya orter är det av avgörande principiell betydelse attingen nyetablering aktualiseras som kan äventyra resurser och verksamhet somredan finns eller åstadkomma splittring av föreliggande utbildningsutbud ochbegränsade utbildningstillgångar. Det är viktigt att befintliga resurserutnyttjas effektivt och att investeringar som gjorts för utbildning ochforskning tillgodogörs. Utskottetkan godtaga att de orter som i varierande omfattning redan har permanentaresurser för eftergymnasial utbildning får ställning av högskoleorter. Denminskade studerandetillströmningen medger emellertid inte nu en omfattandeutbyggnad på dessa orter. föreligger icke med undantag förförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskola förutsättningar för någonnämnvärd utbyggnad av högskoleutbildningen i permanent form utanför denuvarande högskole- och filialorterna, dvs. de fem universitetsorternaUppsala, , , och jämte samt ochfilialortema , och . Utskottet vill stryka underatt perma-menta högskoleutbildningar, som finns på andra orterän de nyssnämnda tio, inte får läggas ned utan att i så fall så långt möjligtersättas av annan högskoleutbildning av jämförbar art. Ettmycket viktigt skäl till att man bör visa restriktivitet när det gällerutspridning av högskoleutbildning är att man bör hålla fast vid kravet pågrundutbildningens forskningsanknytning, vilket utskottet i det föregåendeockså starkt framhållit. Avsaknad av forskningssamband för grundutbildningenfår allvarliga konsekvenser för dess innehåll och kvalitet. En gmndutbildningutan nära kontakt med forskning löper risk att bli alltför elementär och utanerforderliga förutsättningar för förnyelse. Bättre möjligheter för en spridningav, högskoleutbildningen och en förbättrad bas för en önskad nyrekrytering avhögskolestuderande bör i första hand kunna nås genom en starkare satsning på olikaformer av s. k. decentraliserad högskoleutbildning, t. ex. i form avdistansundervisning. delsatt utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse: 72. att beträffande allmänna riktlinjerför. högskoleutbildningens lokalisering med avslag på propositionen 1975: 9och motionen 1975: 1872 yrkandena 4 a och 4 b samt med bifall till motionen1975: 1869 yrkandet 1 h godkänner i sistnämnda motion förordade riktlinjer, 23.av () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 67som börjar "Som utskottet" och slutar "får äventyras" bortha följande lydelse: Ilikhet med vad som anförs i motion 1975: 1872 anser utskottet, att det videtablering av permanenta resurser för högskoleutbildning på nya orter ärnödvändigt att ta hänsyn till bl. a. möjligheterna att upprätthålla sambandetmellan utbildning och forskning, till möjligheterna att uppnå rimlig bredd ochdifferentiering i utbildningsutbudet samt till konsekvenserna för befintligautbildningar och gjorda investeringar i undervisningslokaler, studentbostäderm. m. på andra håll. Om hänsyn tas till faktorer av detta slag finns det enligtutskottets mening inte förutsättningar för en utbyggnad av traditionelluniversitetsutbildning utanför nuvarande universitets- och filialorter. Avpropositionen framgår att avsikten inte heller är att bygga upp nyahögskoleenheter på ett antal orter eller att förlägga permanenta resurser försådan utbildning som ges vid universiteten och deras filialer till nyaorter. Utskottet fäster särskild vikt vid departementschefens uttalande attdet "inte är fråga om att bygga ut den traditionellauniversitetsutbildningen". Detta bör vara riktningsgivande för arbetetbåde i de organisationskommittéer som skall tillsättas och i de regionala organsom skall ta över efter den. Vad som anförs i propositionen beträffandelokaliseringen av universitetsutbildningen är enligt utskottets mening såbetydelsefullt att det bör understrykas genom ett särskilt uttalande frånriksdagens sida. Detär vidare självklart att bedömningen av utbyggnaden av högskoleutbildningenmåste göras med stort hänsynstagande till förhållandena på de nuvarandefilialorterna och vid universiteten i och . Den minskadetillströmningen till universitet och högskolor har drabbatinte minst filialerna hårt, och för deras del är situationen f. n. nästintillkrisartad. Den kan inte bara mötas med tillfälliga stödaktioner. Det gäller attta till vara den resurs som filialerna representerar och se till att deutvecklas till fullvärdiga utbildningsalternativ. Med tanke på det prekäraläget samt gjorda utfästelser och investeringar måste verksamheten påfilialorterna ges en ordentlig bredd innan en utbyggnad av nämnvärd omfattningkan ske på andra håll. Det är därför också tillfredsställande attutbildningsministern så klart i propositionen uttalar att en förutsättning förden fortsatta utbyggnaden är "att befintliga resurser för högskoleutbildningskall utnyttjas effektivt och att investeringar som gjorts för utbildning ochforskning inte får äventyras". Även i detta fall bör vaddepartementschefen anför understrykas och preciseras genom ett särskiltriksdagsuttalande med innebörden att den fortsatta utbyggnaden avhögskoleutbildningen skall planeras så att verksamheten vid nuvarandeuniversitetsfilialer samt universiteten i och får etttillfredsställande underlag innan nylokalisering till andra orter blir aktuell.Med ett sådant uttalande tillgodoses också yrkandet i motion 1975: 1878 om enutbyggnad av utbildningsutbudet i . delsatt utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse: 72. att beträffande allmännariktlinjer för högskoleut bildningens lokalisering med anledning av propositionen 1975: 9 och med bifall till motionen 1975: 1872 yrkandena 4 a och 4 b samt med avslag på motionen 1975: 1869 yrkandet 1 h uttalar dels att permanenta resurser för universitetsutbildning även i fortsättningen bör koncentreras till nuvarande universi tets- och filialorter, dels att utbyggnaden av högskoleiitbild- ningen från lokaliseringssynpunkt skall planeras så att verk samheten på filialortema och vid universiteten i och ges tillfredsställande bredd och stadga innan en ut byggnad av nämnvärd omfattning kan ske på andra orter, 24.beträffande fortsatt utbyggnad i av () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 67som börjar "Med hänvisning" och slutar "och 1975: 1878"bort ha följande lydelse: Mederinran om vad utskottet uttalat på gmnd av yrkandet 4 b i motionen 1975:1872 föreslår utskottet att med anledning av motionen 1975: 1878 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet förordat i fråga omlokalisering av högre utbildning till . delsatt utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse: 73. att beträffande lokalisering avhögskoleutbildning till med anledning av propositionen 1975: 9 och motio- nen 1975: 1878 samt med avslag på motionen 1975: 541 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 25. beträffande utbyggnadsorter m. m. av ()som anser