bet · FY01UbU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Självständigareumatologiska klmiker med undervisningsuppgifter finns i , ochUmeå. I () respektive finns en tjänst sombiträdande professor. I och sker undervisningen ireumatologi inom medicinska kliniker, Igrundutbildningen av läkare ingår reumatologin som ett kortare avsnitt inomämnet medicin, varierande mellan någon dag och beroende påutbildningsort. Efter avslutad grundutbildning och vidareutbildning genomallmäntjänstgöring erhåller läkaren legitimation och kanfortsätta sin vidareutbildning till specialistkompetens inom ca 40 olikaspecialiteter eller till allmänläkarkompetens. Reumatologin är enav specialiteterna, och utbildningen består av tjänstgöring inomreumatologi, tjänstgöring inom allmän internmedicin, varav högst etthalvt år får bytas ut m.ot tjänstgöring inom långvårdsmedicin, samtsidoutbildning inom antingen ortopedisk kirurgi eller medicinskrehabilitering. Inom specialiteten invärtes sjukdomar (eller allmäninternmedicin) kan av vidareutbildningen bytas ut mot något av de övriganio ämnena inom den invärtesmedicinska ämnesgruppen, varibland reumatologin ärett. Inom några av de övriga speciaUteterna kan sidoutbildningen ske inom ettav ämnena inom den invärtesmedicinska ämnesgruppen, således även i reumatologi.Slutligen kan den som vidareutbildar sig till allmänläkarkompetens väljavalfri specialitet, alltså även reumatologi, av den treoch långa utbildningen. Vid1972 års riksdag uttalade utskottet att det är betydelsefullt att de avsocialstyrelsen uppställda målen för den reumatologiska vården uppnås. Ettmotionsyrkande om inrättande av reumatologiska undervisningskliniker vidundervisningssjukhusen biträddes emellertid inte. Det reumatologiska områdetkunde enligt utskottets mening inte behandlas fristående. Vid planeringen måstebeaktas konsekvenserna för andra specialiteter. Utskottet hänvisade även tillatt UKÄ, som beretts tillfälle att yttra sig över motionen, hade anfört attbehovet av en förstärkning UbU 1975: 9 13 avinsatser på utbildningssidan successivt torde kunna tdlgodoses genom initiativoch dispositioner inom ramen av de resurser som står till förfogande (UbU1972: 32). Medmotsvarande hänvisningar avstyrkte socialutskottet följande år motionsyrkandenom åtgärder för en ökad specialist- och sidoutbildning i reumatologi (SoU 1973:11, SoU 1974: 11). UtskottetviU betona betydelsen av att de reumatologiska sjukdomarna uppmärksammas inomsåväl utbildning som forskning. Utskottet är dock inte berett förorda någonökning av reumatologins utrymme inom grundutbildningen av läkare utan attkonsekvenserna för andra ämnen kan överblickas. Vad gäller vidareutbildningtill specialistkompetens förutsätter utskottet att som haratt medge sjukvårdshuvudmännen att inrätta s. k. blockförordnanden förfortsatt vidareutbildning vid avvägningen mellan de skilda specialiteternauppmärksammar framtida behov av reumatologer. Utskottet vill även peka påbetydelsen av att reumatologi kan väljas som sidoutbildning inom vissa andraspecialiteter och som utbytesämne inom allmänläkarutbildningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1975: 1381 yrkandet 1. Skyndsamma åtgärder bör enhgt motionerna 1975:114,1975: 1360 och 1975: 1408 vidtas för att öka utbildningen avsjukgymnastpersonal. Maj:ts uppdrag utreder förutsättningarna för att ökaintagningen till sjukgymnastutbildningen. Överstyrelsen skall därvid samrådamed UKÄ. Utskottet har inhämtat att sjukgymnastutbildning startats i januari1975 i och att utbildning planeras bli anordnad i fr. o. m.januari 1976. Av långtidsbedömningen i UKÄ:s anslagsframställning framgår attfrågan om sjukgymnastutbildningens kapacitet i och kommer attaktualiseras vid behandling av förslagen års utbildningsutredning (U68) rörande vissa kortare vårdutbildningar (SOU 1973: 58). I U 68:s betänkandetas även upp frågan om utbildning av viss hjälppersonal. U 68 :s förslag beredsför närvarande inom . Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1975: 114, 1975: 1360 och 1975: 1408. Enutökad utbildning av logopeder begärs i motionen 1975: 1406. Logopedutbildningomfattar studiekurser om 40 poäng i fonetik och 20 poäng i psykologi vidfilosofisk fakultet samt 60 poäng logopedi vid medicinsk fakultet. Tdllogopedutbddning antas enligt gällande bestämmelser det antal studerande somUKÄ bestämmer. Genom beslut har UKÄ fastställtantagningskapaciteten för den logopedutbildning som påbörjas vid universiteteti till 24 studerande under förutsättning atterforderliga medel ställs till förfogande för genomförande av studiekurser inomämnesområdet t3 1975.14 saml. UbU 1975: 9 14 /77 med detta studerandeantal. Detta innebär attutbildningskapaciteten i ökas från 16 till 24 platser. Enligt vadutskottet erfarit föreligger planer på att utöka utbildningskapaciteten iLund/. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionen 1975: 1406 yrkandet 2. Vid de läroanstalter som har odontologisk fakultetbedrivs tandvårdande verksamhet som ett led i utbildningen och forskningen.Denna är organiserad enligt två principiellt skilda modeller. Vid universiteteti och vid , enheten vid , meddelastandvård dels vid kandidatkliniker inom ramen för de odontologiskainstitutionerna, dels vid lärarkliniker. Lärarna är inte heltidsanställda utan haren till vissa timmar fastställd tjänstgöringsskyldighet. Vid universiteten iGöteborg och , där den andra modellen tdlämpas, hålls den kliniskaverksamheten samman inom en organisatorisk enhet, tand-sjukvårdscentralen.Konstruktionen av lärartjänsterna har utformats med hänsyn till uppläggningenav den kliniska verksamheten. Samtliga lärare/tandläkare har heltidstjänster,vilka är förenade med tjänster som övertandläkare eller biträdandeövertandläkare vid tandsjukvårdscen-tralen. Sistnämnda modell avses blitillämpad även vid den enhet för odontologisk utbildning och forskning som ärunder uppbyggnad i anslutning till . UKÄhar föreslagit att organisationen av den kliniska verksamhet som bedrivs ianslutning till odontologisk utbildning och forskning vid i . Förslaget innebär att en organisation liknande den som finns viduniversiteten i och skall införas även vid i har haft vissa erinringar mot förslaget. Departementschefenanser att en omorganisation i enlighet med UKÄ:s förslag bör komma till ståndunder förutsättning att utbildningens kvalitet bibehålls på en oförändradnivå. En ändrad organisation får inte heller innebära en reducering av den tandvårdsom enligt avtal med kommun åvilar . Vidare förutsätterdepartementschefen att omorganisationen inte kommer att föranleda krav på ökadmedelsanvisning. Utskottethar inte funnit anledning till någon erinran mot vad departementschefenanfört. Såvitt gäller farmaceutiska fakulteten harregeringen inte räknat med andra förändringar under avlöningsanslaget än sådanaav automatisk natur. Imotionen 1975: 552 begärs att medel skall anvisas under /76till dels en försöksutbUdning i toxikologi, dels en vidareutbildning avreceptarier till apotekare. Vidare önskas en utredning av förutsättningarna fören vidgad toxikologisk utbildning inom apo- UbU 1975: 9 15 Behovet av ifrågavarande medelsanvisning på 100 000 kr.har prövats av regeringen. Utskottet är inte berett att förorda ett annatställningstagande från sida och avstyrker därför motionen 1975: 552yrkandet 1. Vadgäller yrkandet 2 i motionen erinras om att till UKÄ finns knutet ettutbildningsråd för farmaceutisk utbildning enligt bestämmelsema i 10 §instruktionen (1965: 740) för UKÄ. Behovet att utreda förutsättningarna för envidgad toxikologisk utbildning inom apoteks-och läkarutbildningarna ankommerdet på nämnda utbildningsråd eller UKÄ att bedöma. UKÄ kan efter utredning ivanlig ordning komma med förslag i ärendet till regeringen. Med hänvisning tilldetta avstyrker utskottet motionen 1975: 552 yrkandet 2. UKÄ har förordat vissa förändringar i bestämmelsemaom särskilt stöd till handikappade studerande avseende grundläggande utbildningoch forskamtbildning inom samtliga fakultetsområden. I överensstämmelse medUKÄ:s förslag har departementschefen under anslagen till lärarpersonal vid defUosofiska fakulteterna beräknat sammanlagt ytterligare . För de fall de schablonmässigt beräknade medlen inte medger assistansi undervisningen i erforderlig omfattning bör behovet av ytterligare medel tillgodosesinom ramen för niedel som står till förfogande för extra utgifter. I detta sammanhang vUl utskottet redovisa sittställningstagande tUl yrkandet 2 i motionen 1975: 1355. Med hänvisning till vadsom anförts i den tUl inrikesutskottet remitterade motionen 1975:1693 har i motionen1975:1355 yrkats att skall göra uttalande beträffande förbättring avyrkesvägledning och arbetsmarknadsinformation på universitet och högskolor. UKÄlägger enligt vad utskottet erfarit i vår fram förslag tUl ett utbildningsprogramför studievägledama inom högskolesektorn som syftar till att göra dem merlämpade att förmedla yrkeslivsinformation tUl de studerande. har UKÄi samråd med utrett frågan vUka yrkesvägledandeuppgifter som kan fullgöras av universiteten och vilken arbetsfördelning sombör gälla mellan förvaltningar och institutioner. Även i propositionen 1975: 9om reformering av högskoleutbUdningen berörs frågor om studie- och yrkesvägledningsverksamheten.Med hänvisning tUl det anförda avstyrker utskottet motionen 1975: 1355yrkandet 2. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tUlkalladesi sju sakkunniga med uppgift att se över vissa frågor rörandeforskamtbild-ningen. I direktiven till de sakkunniga, vilka antagit namnetforskar- UbU 1975: 9 16 utbildningsutredningen(FUN, U 1974: 06) anges fem huvudfrågor, som utredningen skaU behandla. a. av den mycket starka tillströmningen till forskarutbildningensedan slutet av skall utredningen utarbeta ett system för och läggafram förslag till dimensionering av forskarutbildningen. Utredningen skallvidare studera behörighets- och urvalsfrågor i syfte att åstadkomma en mer differentieradrekrytering till forskarutbildningen. Möjligheterna att differentiera utbildningenefter grundexamen med hänsyn till skUda utbildningsmål skall undersökas liksomstudiefinansieringen vid utbildning på denna nivå. FUN skall slutligen ta upp fråganom utformningen av forskarkarriären. I sin anslagsframställning för nästa budgetår pekarUKÄ på att forskarkarriären inom en fakultet normalt kräver ett större antaltjänster än som svarar mot forskarutbildningens behov. En tillräcklig bas förforskarrekryteringen, som kan säkra forskningens fortsatta utveckling, måsteenligt UKÄ skapas. Genom de yngre forskare som innehar tjänster som docenteller forskarassistent initieras en stor del av nyinrikt-ningen inomvetenskaperna. UKÄ för fram förslag om sammanlagt åtta nya docent- och 34 nyaforskarassistenttjänster. I budgetpropositionen har medel beräknats förytterligare nio tjänster som forskar-as.sistent, varav åtta vid humanistiskfakultet och en vid teknisk fakultet. Ifråga om den samhällsvetenskapliga forskningen har i motionen 1975: 802 förtsfram förslag om en plan för den långsiktiga utbyggnaden av denna och omytterligare medel tdl statens råd för samhällsforskning. Dessa förslagbehandlar utskottet i det följande. VUl man få till stånd en självständigsamhällsvetenskaplig grundforskning måste universiteten tillföras resurser,främst i form av tjänster för forskning och forskarutbildning, ansermotionärerna och yrkar att utöver regeringens förslag skallanvisa medel tiU fem nya tjänster som forskarassistent vidsamhällsvetenskaplig fakultet. Utskottetanser att det saknas anledning för att frångå den prioritering ifråga om forskarassistenttjänster som regeringen gjort. Utskottet tillstyrkeralltså förslaget om medel till åtta nya tjänster vid humanistisk fakultet ochen vid teknisk fakultet och avstyrker motionen 1975: 802 yrkandet 7. I budgetpropositionen anmäler departementschefenatt han har för avsikt att i annat sammanhang föreslå regeringen att av UKÄ föreslagenförsöksverksamhet med yrkesinriktad specialistutbildning vid teknisk fakultetskall få anordnas inom ramen för resurser som eljest skulle ha använts förforskarutbildning. Försöksverksamheten avser en tvåårig heltidsutbildning, förvilken normalt skall krävas samma förkunskaper som för forskarutbildning vidteknisk fakultet men med tillägg UbU 1975: 9 17 Utskottet, som noterat att utbUd-ningen inte ärtänkt att vara en etapp på vägen mot doktorsexamen, delar departementschefensuppfattning att försöksverksamheten bör genomföras i samråd med FUN. vid universitet och högskolor I budgetpropositionen har beräknats medel tiU ettantal nya professurer, vilka avses bli inrättade med stöd av bemyndiganden somriksdagen tidigare lämnat. Utskottet tUlstyrker ifrågavarande förslag och harinte heller fuimit anledning till erinran mot vad som i propositionen anförts ifråga om nya tjänster som biträdande professor. Utskottetföreslår att nu bemyndigar regeringen att vid i budgetpropositionenangivna tidpimkter inrätta följande i denna föreslagna professurer, nämligenvid i en professur i etnologi, särskUt utomeuropeisk, ochen professur i fysiologi, vid i en professur ireligionssociologi med undervisningsskyldighet även vid imiversitetet iUppsala vid i en professur i ekonomisk historia ochen professur i informationsbehandling, särskUt administrativ databehandling professuren skaU vara gemensam för och tekniska högskolasamt med undervisningsskyldighet även vid i vid universiteteti en professur i mikrobiologi, vid i en professuri konstvetenskap, vid en professur i medicinsknäringslära, vid tekniska högskolan i en professur i metallemasgjutning och en professur i teknisk akustik samt vid tekniska högskolan i professur i arbetslivets socialpsykologi. Därutöverhar regeringen fört fram förslag om en professur i bam-kirurgi vid karolinskainstitutet. Med anledning av förslaget har väckts motionerna 1975: 835 och1975:1341. Isin anslagsframställning för /76 föreslog UKÄ att en professur ibamkirurgi skulle inrättas i samband med att innehavaren av den personligatjänsten som biträdande professor i pediatrisk urologi vid karolinskainstitutet (Kl), N.-O. , avgår med pension. Sedermera preciseradesförslaget i skrivelse , i vU-ken UKÄ anför bl. "Inom UKÄ har frågan om placeringen av tjänsten behandlats ifakultetsberedningen för medicin, odontologi och farmaci. Goda förutsättningarföreligger enligt beredningens mening i , och attplacera en professur i barnkimrgi och att förena denna med tjänst somöverläkare vid barnkirurgisk klinik. Placeringen vid läroanstalt bör dockenligt beredningens uppfattning bli beroende av vem som utnämns till professori ämnet. De medicinska fakulteterna i , och börgemensamt ledig- UbU 1975: 9 18 förklaratjänsten och utse sakkuimiga. Fakulteten vid bör därefteravge förslag till innehavare av tjänsten. Fakulteterna i och Göteborgbör beredas tUlfälle att avge yttrande över institutets förslag. Utnämns någonav klinikcheferna i och placeras tjänsten vid motsvarandeläroanstalt. Utnämns arman på tjänsten placeras den vid institutet.Förslaget förutsätter att Kungl. Maj:t utverkar bemyndigande av attbesluta om placeringen av professuren." UKÄhar i skrivelsen biträtt fakultetsberedningens förslag och sålunda föreslagitatt placering vid läroanstalt av tjänsten skall bli beroende av vem som utnämnstill professor. Regeringen föreslår emellertid att professuren placeras vidkarolinska institutet och förenas med tjänst som överläkare vid karolinskasjukhuset. Imotionen 1975: 1341 hemställs i första hand att beslutar i enlighetmed vad UKÄ föreslagit och att om detta yrkande inte bifallesbeslutar bemyndiga regeringen att inrätta ytterligare en professur ibarnkirurgi med placering av tjänsten vid läroanstalt som skaU vara beroende avvem som utnämns tUl professor. I motionen 1975: 835 yrkas att den ibudgetpropositionen föreslagna professuren skall inrättas vid iUppsala och förenas med tjänst som överläkare vid . UtbUdningsutskottetframhöll i betänkandet 1971: 3 (s. 19) angelägenheten av enförstärkning av forsknings- och utbUd-ningsresurserna i bamkirurgi. Vaddärefter gäller frågan vid vUken läroanstalt den nya professuren bör varaplacerad har utskottet förståelse för de synpunkter på frågan omriksprofessurer som framförts i ärendet och vill hävda att vad socialstyrelseni sitt remissyttrande sammanfattande kallar formella problem inte bör få varaavgörande för vilket beslut som fattas. A andra sidan har utskottet vid sinprövning funnit att det inte nu föreligger tillräckliga skäl för att ändra deprinciper som tillämpats såvitt gäller handläggning avfrågor om nya professurer. Med hänsyn härtill och då utskottet fuimitregeringens förslag att professuren skall inrättas vid institutetväl underbyggt tillstyrker utskottet att regeringen erhåller begärtbemyndigande. Utskottet är inte berett att nu förorda att ytterligare enprofessur i barnkirurgi skall inrättas. Utskottet avstyrker sålunda motionerna1975: 835 och 1975: 1341. Ifråga om de medicinska fakulteterna har i övrigt framförts motionsyrkandenbeträffande nya professurer i invärtesmedicinsk allergologi ochbarnallergologi, motionen 1974:1393, i klinisk virologi, motionen 1975: 355, igeriatrik, motionen 1975: 517 och i reumatologi, motionen 1975: 1349.1 motionen1975: 838 yrkas att hos regeringen skall begära att en arbetsgrupptUlsätts med uppdrag att framlägga förslag om upprättande av ett institut förgerontologisk forskning. UbU 1975: 9 19 I sin anslagsframställning för /75lämnade UKÄ redogörelse för hittUlsvarande erfarenheter av utbildning ochforskningsverksamhet inom de geriatriska och gerontologiska områdena. i avvaktan på resultatet av detutredningsarbete och den långsiktiga planering för prövning enligt 69 §universitetsstadgan (1964: 461) som pågår inom fakultetsberedningen förmedicin, odontologi och farmaci inte lagt fram förslag ominrättande av ytterligare någon tjänst inom det geriatriska området.Fakultetsberedningen är emellertid inställd på att det nämnda utredningsarbetetskall hinna avslutas i sådan tid att resultatet därav kan beaktas i förslagettill anslagsframställningar för /77. Enligt vaddepartementschefen anför kommer härvid geriatriken att prioriteras högt avUKÄ. I UKÄ:s petitaanvisningar tUl läroanstalterna för nämnda budgetår angesockså geriatriken som ett bland de särskilt angelägna områdena. Medhänsyn till att förslag kan väntas till 1975/och med erinran omatt strukit under önskvärdheten av ökadeforskningsresurser inom såväl det geriatriska som det gerontologiskaämnesområdet avstyrker utskottet motionen 1975: 517 och motionen 1975: 838. Medanledning av yrkandet 2 i den förstnämnda motionen vill utskottet erinra omatt anslutit sig till utskottets i betänkandet 1973: 8 redovisadeuppfattning att inte utan synnerligen starka skäl bör fatta beslut ominrättande av personliga forskartjänster eller tjänster, för vilka viss förstainnehavare föreslagits, utan att underlag finns i form av förslag frånvederbörande forskningsplanerande myndigheter. I anslutning till behandlingenav nyssnämnda motion 1975: 838 vill utskottet påpeka att utskottet delar UKÄ:suppfattning att statsmakterna självklart bör fullfölja redan gjorda åtagandeni fråga om inrättade forskningsinstitut, men att frågan om inrättande av nyafristående forskningsinstitut bör prövas i ett helhetsperspektiv sominnefattar en omsorgsfull granskning av alla tänkbara alternativ att tillgodoseforskningsbehov inom aktuella sektorer. I de av utskottet inhämtade remissyttrandena överyrkandet i motionen 1974: 1393 sammanställning av remissyttrandena återfinnsi bilaga 3 tUl detta betänkande redovisas ett antal olika uppfattningar ifråga om hur forskningsbehovet inom allergologins område bäst tillgodoses. Medhänvisning härtill och tUl att det inom medicinska fakultetsberedningen pågårarbete med en långtidsplan för nya högre forskartjänster avstyrker utskottetmotionen : 1393. Av sistnämnda skäl avstyrker utskottet också yrkandena imotionerna 1975: 355 och 1975: 1349. Beträffande förslaget i motionen 1975: 355om en professur i klinisk virologi vill utskottet med erinran om vad som nyssanförts beträffande första innehavare framhålla att i denna professur högt. Utskottet, som ansluter sig till upp- UbU 1975: 9 20 fattningenatt det är viktigt att en professur i klinisk virologi inrättas viduniversitetet i , anser sig dock inte nu böra föreslå att regeringenfår bemyndigande att inrätta en sådan professur. I sin anslagsframställning för nästa budgetår harUKÄ föreslagit en utbyggnad inom de matematisk-naturvetenskapliga fakulteternaav två områden som inte tidigare finns representerade vid berörda läroanstalter,nämligen mikrobiologi vid i och genetik viduniversitetet i . Utskottet har tillstyrkt att professuren imikrobiologi inrättas. I motionen 1975: 545 föreslås att skall begäraatt regeringen lägger fram förslag tUl 1975/om en professur igenetik. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i är den enda ilandet som saknar en forskningsorganisation i genetik. Den föreslagnagenetikprofessuren är alltså angelägen. Såvälår 1970 som hade att ta stäUning till förslag omprofessur i fasta jordens fysik vid i (UbU 1971:3, rskr1971:84, UbU 1972:9, rskr 1972: 129). Vid riksdag väcktes ånyo motionbeträffande inrättande av en dylik professur, motionen 1974: 741, i vilken motbakgrund av den ändrade situationen vad beträffar energiförsörjningen uttalasatt vi i inte kan avstå från att kartiägga och projektera de resursersom finns inom landets gränser. Inom ämnet fasta jordens fysik studeras ochvidareutvecklas praktiskt metoder för prospektering av naturtillgångar. Dessforskningsresultat är enligt motionärernas mening en förutsättning för att vieffektivt skall kunna kartlägga de resurser som finns när det gäller malmtUlgångar,naturgas och olja. Utskottetanser såväl professuren i genetik som professuren i fasta jordens fysikangelägen och föreslår att uttalar vikten av att professurernainrättas. Utskottet kommer i det följande att tillstyrka attregeringen får begärt bemyndigande att ändra inriktningen av vissaprofessurer, bl. a. professurer vid teknisk fakultet. Tekniska högskolan iStockholm (KTH) och () har båda en professur ivägbyggnad. I budgetpropositionen föreslås att forskningsområdet för denförstnämnda skall inriktas mot väg- och trafikledsanläggning. Avsikten är attprofessuren vid skall inriktas mot vägprojektering. Enligtmotionen 1975: 526 bör ett universitetslektorat i vägbyggnad vid KTH omvandlastill tjänst som biträdande professor i samma ämne med inriktning avforskningsområdet mot vägprojektering. Utskottet anser starka skäl tala för deneftersträvade profileringen av forskningsverksamheten i och Göteborgoch avstyrker därför motionsyrkandet. UbU 1975: 9 21 I sina överväganden beträffande områden för vidgadeforskningsinsatser ger UKÄ hög prioritet åt det humanistiska området ochlägger fram förslag om en förstärkning av den fasta tjänsteorganisationen vidde humanistiska fakulteterna enligt en femårsplan. UKÄ hänvisar i sammanhangetdels till den av statens humanistiska forskningsråd utförda utredningen om denhumanistiska och teologiska forskningen i , dels till en programskrift,"Humaniora, samhället och framtiden", som presenterats avfakultetsberedningen för humaniora och teologi. Fakultetsberedningen harsammanfattningsvis angett följande skäl för att större vikt än börläggas vid utbyggnaden på de humanistiska forskningsområdena. Fördet första kan humaniora bidra tUl att precisera personlighetsideal ochföreställningar om vad ett rikare mänskligt liv innebär. Genom sin inriktningpå att levandegöra konst, litteratur, historia m. m. samt att utveckla kommunikationsmöjlighetema,dvs. språket, kan humaniora också bidra till att realisera dessa mål. Fördet andra har de humanistiska områdena relevans för andra vetenskaper och kanstå för värdefulla inslag i tvärvetenskaplig utbildning och forskning. Ettuppenbart exempel är metodämnena praktisk och teoretisk filosofi,vetenskapsteori, lingvistik som ingår i forskarutbildningen vid flerafakulteter.