bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — 8. beträffandeutbildning av företagsläkare alt avslår motionen 1975:1240, 9. beträffandeobligatorisk förelagshälsovård all avslår motionen 1975:153 yrkandet5 och motionen 1975:1257 yrkandet 1, 10. beträffande siaisbidragsregler förföretagshälsovård all riksda gen avslår motionen 1975:772 yrkandet 2, 11. beträffande utseende av skyddsombud m.m. atl av slår motionen 1975:481 och motionen 1975:768 yrkandet 3, 12. beträffandeskyddsombuds befogenhet att avbryta arbete att avslår motionen 1975:1257yrkandet 7, 13. beträffandesanktionssystemet alt avslår motionen 1975:80, 14. beträffandeåtgärder mot buller alt avslår motionen 1975:33, 15. beträffandehygieniska gränsvärden atl avslår motionen 1975:1257 yrkandena 2aoch 3b, 16. beträffandeunderlaget för gränsvärdeslislan ätt avslår motionen 1975:1257yrkandet 3a, 17. beträffandeåtgärder för atl minska arbetsintensiteten atl avslår motionen1975:1257 yrkandet 5a, 18. beträffandeförbud mot användning av kvinnlig arbetskraft att avslår motionen1975:36, 19. beträffandeenmansbetjäning på express- och normalgodslåg alt avslår motionen 1975:480, 20 beträffande internationelltstandardiseringsarbete att avslår motionen 1975:768 yrkandet 2, 21. beträffandeyrkesskadeförsäkringskommitlén och yrkesskadesiatisiikutredningen altriksdagen avslår motionen 1975:1257 yrkandet 4, 22. beträffandearbelsmiljöexperter i fackföreningar atl avslår motionen 1975:1257yrkandet 6. Närvarande:herrar Karisson i (s), i (c), i (s), Carishamre (m), (), herrar (), i (s). i (c). (), iVäxjö (s), fröken (), (), herrar Alftin (s) ochHagberg i Boriänge (vpk). 1.beträffande arbetslagarnas medinflytande i arbetsmiljöfrågor (punkt 1 i hemställan)av () som anser dels all del avsnitt i utskottets belänkande sombörjar på s. 26 med "Som ulskoitet" och slutar på s. 27 med"åtgärd" bort ha följande lydelse: 1973års arbetsmiljöreform innebar en förstärkning av de anställdas inflytande översin arbetsmiljö. Ett framlida ställningstagande till arbetsrätts-kommitténsförslag kan komma att innebära ytteriigare ett steg i utvecklingen motdemokrati på arbetsplatserna. För all arbetsmiljöbristerna med framgång skallkunna bekämpas krävs dock att de anställda för ett reellt medbestämmande ifrågor som rör arbetsmiljön i vid mening. Grundprincipen bör härvid vara att deanställda ges en position jämställd med kapitalägarnas. Reformarbetet börbedrivas i syfte att dels ge den enskilde arbetstagaren möjlighet att påverkabeslut som rör hans egen arbetssituation, dels förslärka de anställdasrepresentation i de beslutande organen inom företag och förvaltning. mening bör denna grundprincip läggas till grund för det fortsattaarbetet på en förbättrad arbetsmiljölagstiftning. Somett led i reformarbetet bör också företagsnämndernas verksamhet kunna breddas.Företagsnämnderna skulle därvid kunna fö ett vidgat ansvar för personalpolitikoch information. Enmyckel viktig uppgift för företagsnämnderna borde vidare vara ansvaret förarbelsmiljöfrågor. Såsom anförs i motionen skulle därvid företags- nämndernakunna få en egen budget alt arbeta med och efter samråd med skyddskommittékunna planera förarbelsmiljöförbättringaroch fö beslutsrätt i en rad förarbetsmiljön viktiga frågor. En reformering av företagsnämndernas verksamhetbör i första hand genomföras avialsvägen. Det kan dock enligt ulskottets meningvisa sig lämpligt all använda lagstiftning med rambestämmelser. En sådanlagstiftning bör utformas bl. a. med tanke pade mindre företagens speciellasituation. En utvidgning av förelagsnämndernas roll slår inte i motsättningtill den vidgade verksamheten inom skyddskommittéerna. Enligt utskoiielsmening bör de anställdas medbestämmande över arbetsmiljön, särskiltföretagsnämndernas roll, las upp i det fortsatta utredningsarbetet. Enviktig fråga i detta sammanhang är även ansvaret för förelagshälsovården.Enligt utskottets mening bör företagshälsovården ses som ett led i insatsernaatt förbättra arbetsmiljön och därför i första hand ges uppgifter avförebyggande art. Företagshälsovårdens personal bör således kunna medverkaredan vid planeringen av processer, maskiner, lokaler m. m. Härvidlag är delväsentligt atl personalen intar en självständig ställning, vilkel lämpligenuppnås genom alt företagsnämnderna för huvudansvaret för företagshälsovården. Utskottetansluter sig således lill synpunkterna i motionen 1975:153 i de delar dessaavser frågan om de anställdas medbestämmande över arbetsmiljön i vid meningoch vidgade uppgifter för företagsnämnderna. delsatl utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande arbetstagarnas medinflytande iarbetsmiljöfrågor atl med anledning av motionen 1975:153 yrkandena 3och 4 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2.beträffande vidareutbildning av skyddsombud m. m. (punkt 3 i hemställan) avherr i (vpk) som anser dels alt det avsnitt i utskottets betänkande på s.30 som börjar med "Som framgår" och slutar med "intepåkallad" bort ha följande lydelse: Utvecklingenpå arbetsmiljöområdet visar att särskilda åtgärder måste vidtas. a.måste det skapas möjligheter för skyddsombuden atl kunna kontrolleraarbetsmiljön på ett bättre säll. De skall kunna utföra mätningar och även kunnabedöma mätningarna på ett rikligt säll. För detta erfordras alt skyddsombudenhar grundläggande kunskaper i mätteknik och giftlära. Likasåbehövs del ökade insatser av specialister med omfattande utbildning.Utvecklingen medför alltmer komplicerade arbetsmiljöer, och skyddsingenjörernasutbildning räcker i många fall inte till. För att komma till rätta medbristerna i arbetsmiljön krävs mer långtgående kunskaper. Bristen påvälutbildade yrkeshygieniker är stor. eliminerasoch en omfattande utbildning måste planeras och genomföras. Enligt ulskottetsmening är nuvarande utbildningsplaner beträffande skyddsombud ochyrkeshygienikerotillräckliga. Utskoltetanserdärföri likhet med vad som anförs imotionen 1975:1257 (yrkandena 2c och 3c) att företagen bör åläggas allgenomföra utvidgad utbildning för skyddsombuden speciellt i mätteknik ochgiftlära, varvid företagen står för kurskostnader och lön, samt attarbetarskyddsstyrelsen bör ges i uppdrag att ordna yrkeshygienikerkurser somkan sökas fritt. Vad utskottet anfört med anledning av motionen i här aktuelladelar bör ges regeringen till känna. delsatl utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande vidareutbildning av skyddsombud m.m. atl med anledning av motionen 1975:1257 yrkandena 2c och 3c gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 3.beträffande psykosociala aibetsmiljöproblem (punkt 4 i hemställan) av herrarGustavsson i (c). i (c), fröken ()och () som anser dels atl det avsnitt i utskottets belänkande på s.31 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: mening är emellertid de insatser som vidtagits inte tillräckligaför alt man skall komma till rätta med de omfattande och svårbemästradeproblem som dåliga psykosociala arbetsmiljöer skapar. Olika undersökningar harvisat att många människor upplever sitt arbete som stressande och arbetsförhållandenaär en dominerande orsak lill psykisk ohälsa. Sjukfrånvaron i arbetslivet ökaroroväckande och en mycket stor del av sjukdomarna föranleds av skadlig stressoch psykisk otrygghet som också bidrar lill alt många slås ut frånarbetslivet. Denna negativa utveckling har flera orsaker. Arbetsmiljöerna harofta konstruerats med utgångspunkt i rent tekniska överväganden och ulantillräckligt hänsynslagande till psykologiska och medicinska förhållanden.Mekaniseringen har ofta fött en utformning som alltför mycket frestar delmänskliga psyket. Dessa och andra omständigheter gör alt mänga arbetar underpsykisk press som innebär hårda påfrestningar på människan. Utskottet delardärför motionärernas uppfattning alt del från sociala utgångspunkter ärangeläget alt bemästra de psykosociala arbetsmiljöproblemen. Också ekonomiskasynpunkter talar för en ökad uppmärk.samhet på sådana problem. Medhänsyn lill del anförda anser utskottet alt de psykosociala arbetsmiljöproblemenmåste ges större utrymme inom det forsknings- och utvecklingsarbete som pågårpå arbetsmiljöområdet. Detta bör lämpligen ske bl. a. genom projekt till vilkaarbetarskyddsfonden lämnar bidrag. Vad utskottet anfört bör ges regeringenlill känna. delsall utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande psykosociala arbetsmiljöproblem altriksdagen med anledning av motionen 1975:772 yrkandet 1 ger regeringen tillkänna vad ulskoitet anföri. 4.beträffande epidemiologiskt forskningscentrum (punkl 5 i hemställan) av herrHagberg i (vpk) som anser dels alt det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 31 med "Med anledning" och slutar på s. 32 med"sida" bort ha följande lydelse: Forskningenpå arbetsmiljöns område rörande samband mellan hygieniska och medicinskafaktorer är alltför begränsad lill enskilda branscher eller avser endastmiljöhygienisk registrering. Förslaget i motionen 1975:1257 (yrkande 2b) innebäratl en total samtidig registrering av individens symtom och hans arbetsmiljöskall komma lill stånd. Delkan erinras om att hade en sådan registrering funnits tidigare hade de nunyupptäckta yrkessjukdomarna upptäckts än som skett. Utskottetanser det därför angeläget att regeringen förelägger förslagom ett epidemiologiskt forskningscentrum i enlighet med vad som föreslås imotionen 1975:1257 i här aktuell del. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. delsalt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande epidemiologiskt forskningscentrumatt med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 2b ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 5.beträffande sjukfrånvarons orsaker (punkt 6 i hemställan) av herrarCarishamre (m) och Åkeriind (m) som anser dels alt del avsnitt i utskottets betänkande på s.32 som börjar med "Under hänvisning" och slutar med "frånriksdagen" bort ha följande lydelse: Motbakgrund av den oroande ökningen av sjukfrånvaron i arbetslivet och dekonstateranden som gjorts av SAF:s och LO:s medicinska expertenheter anserutskottet i likhet med motionärerna all del är i hög grad angeläget attsjukfrånvarons orsaker blir klarlagda. Utskottet förordar därför att enallsidigt sammansatt kommitté tillsätts med uppgift att kartlägga orsakernatill den höga sjukfrånvaron och att framlägga förslag till åtgärder för atlminska frånvaron. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen lill känna. delsatl utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande sjukfrånvarons orsaker all riksdagenmed anledning av motionen 1975:768 yrkandet 1 ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 6.beträffande sensitivitetsträning (punkt 7 i hemställan) av iBorlänge (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 32 med "Spörsmålet om" och slutar på s. 33 med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Deobjektiva motsättningar som finns mellan arbetsplatsens utformning och dessarbetsorganisation å den ena sidan och människan i förhållande till dessafaktorer å den andra sidan görs allt mer till individuella frågor.Gruppträning, utvecklingssamtal och sensitivitetsträning är metoder som användsi detta syfte. Stora likheter finns mellan dessa metoder och den tidigaremisslyckade mentalhälsokampanjen. Denya formerna används av arbetsköparna i syfte atl engagera de anställda förökad effektivitet och produktivitet. Utskottet anser därför att former somgruppträning och utvecklingssamtal skall kartläggas enligt vad som anförs imotionen 1975:1257 yrkande 5b. Vidare ansluter sig utskottet till uppfattningenatt den mest utmanande formen av gruppträning - sensitivitetsträning -förbjuds i enlighet med vad som yrkas i motionen. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. delsatl utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande sensitivitetslräning atl riksdagenmed anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 5b ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 7.beträffande obligatorisk företagshälsovård (punkl 9 i hemställan) av herrRomanus (fp) som anser dels att det avsnitt i ulskottets belänkande sombörjar på s. 34 med "Beträffande det" och slutar på s. 35 med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Somnärmare framgår av förelagshälsovårdsdelegalionens rapport finns som regelföretagshälsovård för de anställda i större förelag, medan de små ochmedelstora företagen haft svårare all organisera förelagshälsovården för sinaanställda. På många håll saknas fortfarande företagshälsovård och då isynnerhet sådan med inriktning på förebyggande verksamhet. Enligt ulskottetsmening bör tiden nu vara mogen för en utbyggnad av företagshälsovården så altden blir en rättighet för alla anställda. Den ökade läkarutbildningen synes geutrymme för en sådan expansion, som är motiverad främst av hänsyn lill deanställda men också som ett medel för att minska trycket på den av samhället bedrivnasjukvården. Ett principbeslut om företagshälsovård skulle enligt utskottetsuppfattning vara .ägnat alt medföra den önskvärda utbyggnaden avföretagshälsovården. Kostnaderna förföretagshälsovården bör i enlighet med de grundläggande principernaom utgifter för arbetsmiljöförbältringar bäras av produktionen. En obligatoriskföretagshälsovård kan tänkas organiserad efter olika modeller. Sålunda kan destörre företagen förutsättas vara i stånd att själva organiseraföretagshälsovården. Mindre och medelstora företag kan länkas bygga uppföretagshälsovårdscentraler genom alt fiera företag på samma ort eller inomsamma bransch går samman om en central. Enligt utskottets mening måsteemellertid inrättandet av företagshälsovårdscentraler aktivt stödjas exempelvisgenom åtgärder från kommuner och landsting och så att inte de anställda imindre företag blir missgynnade. Motbakgrund av del anförda tillstyrker utskottet önskemålet i motionen 1975:153att ett förslag till principbeslut om obligatorisk företagshälsovård snarastbör föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionen 1975:153 i här aktuell del bör ges regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär atl ulskoitet avstyrker bifall till motionen1975:1257 i förevarande del i den mån den inte lillgodosetts genom vadUlskoitet anfört. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande obligatorisk företagshälsovård atlriksdagen med anledning av motionen 1975:153 yrkandet 5 och med avslag påmotionen 1975:1257 yrkandet 1 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 8.beträffande obligatorisk företagshälsovård (punkt 9 i hemställan) av herrHagberg i Boriänge (vpk) som anser dels alt del avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 34 med "Beträffande det" och slutar på s. 35 med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Landstingenbedriver praktiskt tagel all annan offentlig sjukvård och del är därför rimligtall låta landstingen även organisera företagshälsovården och anställa desspersonal. Då kan förelagshälsovården även samordnas med den övriga öppnavården. Delta för inte innebära atl företagshälsovården lokalmässigl skiljs frånde stora arbetsplatserna eftersom en geografisk närhet är nödvändig. Deanställda på företaget skall ha det avgörande inflytandet över vilka personersom anställs efter sedvanligt ijänsteutlysningsförfarande. Företagshälsovårdenbör helt bekostas av arbetsgivaren. Det råder läkarbrist, vilkelförsvårar den fulla utbyggnaden av företagshälsovården. Det är emellertid dentekniska, förebyggande delen av företagshälsovården som är den viktigaste.Därför finns det inget som hindrar att man lagstiftar om attlandstingsanställda skyddsingenjörer/skyddsinspektörer skall finnas på varjeförelag med mer än 1 000 anställda och även före-tagssköterska. Ensnabbutredning bör tillsältas med direktiv alt organisera landstingsdriventeknisk och medicinsk företagshälsovård enligt ovanslående riktlinjer. Ställningstagandetinnebär att utskottet tillstyrker bifall till önskemålen i motionen 1975:1257 ihär aktuell del. Vad utskottet anföri med anledning av motionen bör gesregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att någon åtgärdmed anledning av motionen 1975:153 i här behandlad del ej är erforderiig. delsatl utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande obligatorisk företagshälsovård atlriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 1 och med avslag påmotionen 1975:153 yrkandet 5 ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 9.belraffande statsbidragsregler för företagshälsovård (punkl 10 i hemställan) avherrar i.Alvesta (c). i (c), frökenAndersson (c) och () som anser dels att det avsnitt i utskottets belänkande på s.36 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"förevarande del" bort ha följande lydelse: Somframhålls av motionärerna är det företagshälsovårdens uppgift alt anpassamänniska,arbetsuppgift och arbetsmiljö till varandra och därigenom bidra ökad arbetstillfredsställelse, hälsa och effektivitet i arbetet samt till enhögre grad av trygghet för arbetstagarna. Förelagshälsovården bör vidare ägnauppmärksamhet ål förhållanden som kan påverka de anställdas hälsotillstånd ocharbetsanpassning saml ge de råd lill arbetsledare och arbetstagare som kananses motiverade för alt förbättra miljön på arbetsplatsen. Som framgår av detanförda är huvuduppgiften för företagshälsovården av förebyggande natur, som ihög grad måste initieras genom samråd mellan läkare, teknisk personal,skyddsombud och arbetstagare exempelvis vid skyddsronder och ianpassningsgrupper. En väl fungerande förelagshälsovård måste enligt utskottetsmening innefatta såväl en medicinsk som en social och skyddsteknisk del. Motbakgrund av det anförda anser utskottet i likhet med motionärerna atl det finnsanledning att närmare utreda frågan om en ändring av statsbidragsreglerna förföretagshälsovården så atl också företagshälsovårdens tekniska del ingår blandde kostnader som kan ersättas av försäkringskassa. En sådan utvidgning aversätlningsrätlen skulle enligt utskottets mening vara ägnad att stimuleraföretagen till att ordna den tekniska delen av förelagshälsovården på ett meratillfredsställande sätt. Enlämplig avvägning av statsbidraget för alt få en sådan stimulans kan vara atl ienlighet med förslaget i motionen bidrag utgår av den totala kostnadenför den medicinska och den skyddslekniska delen av företagshälsovården och atlbidrag endast lämnas om verksamheten är utbyggd med både den skyddstekniska ochden sjukvårdande delen. I annat fall bör bidrag utgå med exempelvis avkostnaderna. Bidragsregeln om att skall utgöra sjukvård bör slopas. Utskottet tillstyrker således det i motionen1975:772 framställda yrkandet om en översyn av ifrågavarandestatsbidragsregler. Översynen bör enligt ulskottets mening lämpligen ske isamband med den översyn som sker inom hälsokonlrollundersökningen. Vadulskoitet anföri bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande siaisbidragsregler förföretagshälsovård alt med anledning av motionen 1975:772 yrkandet 2ger regeringen till känna vad utskottet anföri. 10.beträffande utseende av skyddsombud m. m. (punkl 11 i hemställan) av herrarCarishamre (m) och Åkeriind (m) som anser dels all det avsnitt i utskottets betänkande på s.37 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "förpersonvalet" bort ha följande lydelse: Enligtutskoiiels mening är det angeläget atl reformsträvandena inom arbetslivetinriktas mot en ökning av den enskildes rörelsefrihet och ett större personligtansvarstagande. En utveckling som leder till alt den anställde fårmedinflytande, medansvar och ökad trivsel i sin arbetssituation är en förutsättningför ett framgångsrikt näringsliv som en sådan utveckling ger denanställde möjligheter alt använda sina kunskaper och utnyttja sin arbetsförmågaoch sina personliga erfarenheter. Mot denna bakgrund ser utskottet det somangeläget att varje arbetstagare får möjlighet atl vara med och påverkauppläggningen av det egna arbetet och andra förhållanden som rör hansarbetssituation. Ett väsentligt område där ett sålunda förstärktarbetstagarinflytande kan anses angeläget är skyddsarbetet. årsarbetsmiljöreform föreskrevs i arbelarskyddslagen att skyddsombud och medlem iskyddskommitté skulle utses genom val av de berörda arbetstagarna eller, efterframställning från dessa, av lokal facklig organisation. Enligt utskottetsmening innebar den tidigare ordningen ett större direktinflytande förarbetstagarna, och utskottet förordar under hänvisning till vad ovan anförts enåtergång lill denna. Förslag lill erforderliga lagändringar bör snarastföreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen1975:768 i här aktuell del bör ges regeringen till känna. Ställningstagandetinnebär alt utskoliet avstyrker bifall till motionen 1975:481. delsatl ulskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande utseende av skyddsombud m. m. altriksdagen med anledning av motionen 1975:768 yrkandet 3 och med avslag påmotionen 1975:481 ger regeringen till känna vad utskottet anföri. 11.beträffande utseende av skyddsombud m. m. (punkt 11 i hemställan) av herrHagberg i Boriänge (vpk) som anser dels att det avsnitt i ulskottets betänkande på s.37 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "förpersonvalet" bort ha följande lydelse: Arbetarskyddslagensutformning innebär atl endast kollektivavtalsslutande part har rält att utseskyddsombud och represenianler i skyddskommitté. Förhållandena på flera av våraarbetsplatser är dock sådana att icke kolleklivavtalsslutande förening har del eller de flesta arbetare organiserade. Innebörden av lagstiftningenblir att dessa arbetare ställs utanför skyddsarbetet, vilkel innebär allsäkerhetsfrågorna blir lidande. Arbelarskyddslagenbör därför ändras så all lokal facklig organisation, som företräder en betydandedel av arbetarna på ett arbetsställe, också skall ha möjlighet att utse såvälskyddsombud som representanter till skyddskommittéer. Om en annan lokalfacklig organisation än den kolleklivavtalsslutande företräder exempelvis enfemtedel av de anställda, motiverar det att organisationens medlemmar fårmöjlighet alt utse skyddsombud. Det kan anses skäligt, oavsettstyrkeförhållandena mellan de fackliga organisationerna, atl denkolleklivavtalsslutande organisationen alltid får utse minst ett skyddsombudoch alltid blir representerad i skyddskommitté. Meralångtgående krav bör dock ställas på lokal facklig organisation, som inte ärbunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsköparna, när del gällerrepresentation i skyddskommittéer. Del är skäligt alt sådan organisationvilken företräder två tredjedelar eller mer av de anställda också blirrepresenterad i skyddskommittéer. Sammakrav bör ställas på organisationer i vad gäller tillsättande av huvudskyddsombud.Här bör den kollektivavtalsbundna organisationen ha en viss favör jämfört medannan lokal fticklig organisation. Men företräder den ickekollektivavialsbundna organisationen mer än tvä tredjedelar av de anställda påett arbetsställe, bör den organisationen också utse huvudskyddsombud. Förslagom erforderiiga ändringar i arbetarskyddslagen bör föreläggasriksdagen. De i motionen upptagna ändringsförslagen bör därvid i alltväsentligt kunna läggas till grund för en ändrad lagstiftning på området. sålunda anfört med anledning av motionen 1975:481 bör ges regeringenlill känna. Ställningstagandet innebär alt utskottet avstyrker bifall tillmotionen 1975:768 i här aktuell del. delsalt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande utseende av skyddsombud m. m. attriksdagen med anledning av motionen 1975:481 och med avslag på motionen1975:768 yrkandet 3 ger regeringen till känna vad ulskoitet anfört. 12.beträffande skyddsombuds befogenhet att avbiyia arbete (punkt 12 i hemställan)av i Boriänge (vpk) som anser dels alt del avsnitt i ulskottets betänkande på s.38 som börjar med "Vid 1973" och slutar med "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Arbetslivetkännetecknas av snabba förändringar.