bet · FY01KrU12 · 1975-12-31 00:00:00 — refererar undersökningarsom visar att kommunernas bibliotekskostnader per invånare kan variera mellan12 kr. för de minsta kommunerna och . för de medelstora. Utskottetinstämmer i litteraturutredningens slutsats att "skillnaderna är storanog för att inge oro". Ojämnheteni folkbibliotekens standard har inte avtagit . Tvärtom har dentilltagit, vilket är ett dåligt betyg åt den typ av stödåtgärder som hittillsvidtagits från statens sida. Kommunsammanslagningarnas slutliga genomförandeden har inte heller, som ibland hävdats, inneburit någon reellstandardhöjning eller standardutjämning för biblioteken. De har endastinneburit det statistiska förhållandet att samtliga kommuner numera över huvudtaget håller sig med ett bibliotek. branschstudier (SOU 1972:80, s. 185-186) framhålls:"Biblioteken uppvisar en ibland förvånande bild. De regionala skillnadernaär inte entydigt kopplade till befolkningsundertag och ekonomiska resurser. Enförklaring som redan givits i utredningens biblioteksskrift är att enskildapolitikers och bibliotekariers intresse kan ha avgörande betydelse förbiblioteksstandarden på vissa håll." Utskottet anser att detta citat pekarut ett viktigt sammanhang för förståelsen av de villkor som gäller för folkbibliotekensarbete i olika kommuner. I den trängda ekonomiska situation som kommunernabefinner sig i och som tycks ytteriigare bli tillspetsad, harfolkbiblioteken blivit en sektor av kommunernas verksamhet som fått gå i förstaledet när det gällt att betala sparsamheten. I åtskilliga kommuner är detfaktiska läget det, att folkbibliotekens resurser kraftigt försämrats,bokbestånden kan inte byggas ut, annan verksamhet än bokutlåning får anstå ochfilialer riskerar att stängas. Detär av denna anledning som frågan om en bibliotekslag aktualiseras med ännustarkare eftertryck . diskuterar i sittslutbetänkande tanken på en bibliotekslagstiftning men avfärdar den medhänvisning till främst följande två argument, nämligen dels att en lagstiftningskulle riskera att motverka sitt syfte "eftersom normer snabbt föråldrasoch miniminormer i vissa fall uppfattas som maximinormer", dels att enlagstiftning skulle påverka den allmänna kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun. Propositionenär inne på liknande tankegångar, vilka dock inte delas av utskottet.Utbildningsministerns argument för att avvisa en bibliotekslag är ännu mindretillfredsställande enligt utskottets mening. De siffror, somutbildningsministern anför "som bevis på den vilja som finns hos kommunernaatt utveckla åtagandena" på biblioteksområdet säger ytterst litet och kanframförallt inte dölja det faktum att skillnaderna i biblioteksstandard ilandet tenderar att bli större och att kulturutgifternas relativa andel avkommunernas totala utgifter på många håll minskar som en följd av kommunernasekonomiska läge. Utskottetanser att det första av litteraturutredningens båda argument är en formellinvändning som väger lätt i förhållande till de fördelar en lagstiftning skulleinnebära. Utskottet instämmer i de synpunkter som framförts av FöreningenBibliotek i samhället (BiS), som i sitt yttrande över litteraturutredningensslutbetänkande säger att "enbart råd och anvisningar från en centralmyndighet" vilket utredningen förordat "inte är tillräckliga åtgärderför att få ett acceptabelt biblioteksväsen i hela landet inom rimlig tid".BiS framhåller också att en lagstiftning mycket väl kan kombineras med att encentral myndighet fastställer och kontinueriigt reviderar normerna förfolkbiblioteken. Utskottet anser, att detta är avgörande invändningar, sommåste göras mot litteraturutredningens och propositionens skeptiskaargumentering kring frågan om en bibliotekslag. Vadgäller litteraturutredningens andra argument vill utskottet hävda att dettaknappast är ett argument mot en lagstiftning. Det pekar endast på en av de väsentligaorsakerna till att biblioteksstandarden är så låg och så ojämn som den är.Utskottet instämmer i BiS synpunkter att en lagstiftning om biblioteksnormermåste kombineras med möjligheter för kommunerna att få statsbidrag till sinakostnader för folkbibliotekens verksam- het.Detta skall vara kontinueriiga statsbidrag, icke blott sporadiska stimulansbidrag. Utskottetfinner att de i motionerna 1975:784 och 1975:1928 (yrkande 4) framförda synpunkternautgör viktiga och bärande argument för förslaget om en bibliotekslag och villdärför tillstyrka dessa motioner, den sistnämnda såvitt nu är i fråga. Vidbifall härtill blir också motionen 1975:1927, yrkande 7, tillgodosedd. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av motionen1975:1927, yrkande 7, samt med bifall till motionerna 1975:784 och 1975:1928,yrkande 4, hos regeringen begär förslag till lag om normer för folkbibliotekensverksamhet innebärande bl. a. att normerna för denna verksamhet skallfastställas av lämplig central myndighet, förslagsvis , och attstatsbidrag skall kunna utgå till kommunerna för uppfyllande av dessa normer, 6. beträffandebidrag till folkbiblioteken för anordnande av kulturprogram av (vpk) som anser dels att den del av utskottets.yttrande på s. 27som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "1975:1928"bort ha följande lydelse: 215 i propositionen säger utbildningsministern följande: "Jag är medhänvisning till vad jag anfört inte beredd föreslå ändringar av bestämmelsernaför bidrag till kulturprogram inom föreningslivet av innebörd att ävenbiblioteken skulle kunna erhålla bidrag." Utskottet anser att detta ställningstagandeär en bekräftelse på det riktiga i den kritik som framfördes i anslutning tillföregående års kulturproposition (1974:28). Där påpekades att kulturrådetsförsök att skapa nya kanaler för icke yrkesmässiga kulturaktiviteter vid sidanav etablerade "kulturvägar" måste stödjas. Utskottet anser attlitteraturutredningens förslag att jämställa biblioteken med bildningsförbundeni vissa avseenden är ett steg i rätt riktning. Det är också ett förslag somhelt ligger i linje med uppfattning att biblioteken bör"utgöra den institutionella grunden för ett mer differentierat kulturutbud".Utskottet anser därför att litteraturutredningens förslag på denna punkt börantas av och tillstyrker därför yrkande 5 i motionen 1975:1928 ombidrag till folkbiblioteken för anordnande av kulturprogram. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att bifaller motionen 1975:1928,yrkande 5, om bidrag till folkbiblioteken för anordnande av kulturprogram, vidpunkten 8 (Film) 7. beträffandeutvecklingen inom videogramområdet av i Lane- Herrestad (c), (), i Ulfsbyn (c), () och fröken () som anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.29 börjar med "Den snabba" och på s. 30 slutar med "avstyrkerutskottet" bort ha följande lydelse: Densnabba utvecklingen som innebär allt bättre videogramtekniker, tekniskstandardisering, ett växande antal uppspelningsapparater på den svenskamarknaden och alh effektivare programproduktionsresurser på den internationellamarknaden ställer krav på samhälleliga ställningstaganden inom en snar framtidi frågor med stor och principiell räckvidd. Särskilt gäller detta frågorna ominflytandet över de nya medierna och hur dessa skall inlemmas i kulturpolitikenoch en mer samlad mediepolitik. Viss uppmärksamhet har redan ägnatsutbildningspolitiken och de nya medierna i och med arbete. Efterdet att det i en motion till föregående års riksdag (1974:1344) krävts enparlamentarisk utredning för att skapa en samhällelig beredskap påvideogramområdet har regeringen tillsatt utredningar som har att behandlaspeciella delfrågor med anknytning till utvecklingen på videogramområdet.Utredningsuppdragen gäller främst förekomsten av reklam i videogram ochmöjligheterna att förhindra en ännu längre gående företagskoncentration inommassmediebranschen. Dennauppsplittring av arbetet och begränsningen till delproblem är inte ägnad attlägga grunden för de ställningstaganden som mycket snart är nödvändiga attgöra. Frågan om hur samhället skall förhålla sig till video-gramverksamhetenfordrar ett vidare angreppssätt och mer ingående överväganden än som ärmöjligt att göra med det splittrade och begränsade utredningsarbete som nuinletts. Utredningsarbetet bör läggas upp så att väsentliga problem som kräveröverväganden och åtgärder kan behandlas på ett samlat sätt och riksdag ochregering kan ges ett tillfredsställande beslutsundertag. Utskottet anser detangeläget att en partamentarisk utredning skyndsamt flr i uppdrag att på ettsamlat sätt kartlägga utvecklingen på videogramområdet och framlägga däravföranledda förslag till erforderiiga samhällsinsatser för att möta dennautveckling. Med ett sådant samlat utredningsarbete kan förutsättningar ges föratt arbetet snabbt skall ge en nödvändig handlingsberedskap. Samhällsbehovenbör, som framhålls i motionen, bevakas i fråga om utnyttjandet avvideogramteknikerna och former för produktion och produktionsutnyttjande medtillgodoseende av samhälleliga behov bör utvecklas. Åtgärder som kaninnebära förbud mot vissa former av kommersiellt utbud och åtgärder somtillgrips i syfte att begränsa och sanera delar av det kommersiella utbudetframstår som otillräckliga. Det finns skäl att även uppmärksamma behovet avkvalitativa alternativ och möjligheteratt utifrån andra utgångspunkter utnyttjavideogramteknikerna inom bl. a, utbildning och på det kulturpolitiska fältet. Utskottetvill här erinra om att tidigare påtalat det allmänna behovet av attden kommersiella sektorn omfattas av åtgärder inom ramen för kulturpolitikenoch fastlagt som ett delmål för den statliga kulturpolitiken attkommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet skall motverkas (KrU1973:43, prop. 1974:28, KrU 1974:15). Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget att skyndsamma åtgärdervidtas för att möta den av kommersiella intressen dominerade medierevolutionsom pågår med hjälp av videogramteknikerna. På grund av mediernas karaktär,storleken av de ekonomiska insatserna och det bristande samhälleligaengagemanget är det kommersiella intressen främst i form av multinationellakommunikationsföretag som styr utvecklingen. Inget tyder på attsnabbheten i utvecklingen av kommunikationsmedierna kommer att avmattas,tvärtom kan utvecklingstakten på vissa områden väntas accelerera under närmastkommande år. Behovet av aktiva samhälleliga insatser framstår om möjligt medännu större skärpa än då frågan senast behandlades av . nu anfört med anledning av motionen 1975:1310 bör som sinmening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av motionen1975:1310 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om be hovet av samhällsinsatser pä videogramområdet, 8. beträffandeSvenska filminstitutets ställning och det samhälleliga inflytandet över filmdistributionen av (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 30som börjar med "Såsom framgår" och slutar med "1975:1928"bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i den kritik mot som framförts i motionen 1975:1928och delar uppfattningen att ett kulturpolitiskt engagemang på filmens områdeblir meningsfyllt först när garantier skapats för en bättre filmdistribution.På detta område bör åtgärder vidtas för att säkra ett ökatsamhällsinflytande. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionen1975:1928, yrkande 10 och 11, bör som sin mening ge till känna förregeringen. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av motionen1975:1928, yrkande 10 och 11, som sin mening ger till känna för regeringen vad utskottet anfört om Svenska filminstitutets ställning och om samhälleligt inflytande över filmdistributionen, 9. beträffandeavtalet mellan och av () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.31 börjar med "Med anledning" och på s. 32 slutar med "om medelsanvisningen"bort ha följande lydelse: Utskottet finner det anmärkningsvärt attföredraganden inte i propositionen kommenterat de av filmutredningenföreslagna åtgärderna för att Stärka sambandet mellan biograffilmsproduktionoch TV trots att många remissinstanser ställt sig positiva till ett närmaresamarbete mellan och filmbranschen. Utskottet vill erinra om attfilmutredningen inte uteslutit möjligheten av att med hjälp av en insats avskattemedel stimulera till en snabb uppgörelse. Föredragandensynes ha fäst den största vikten vid avvisande hållning tillett formaliserat samarbete med filmbranschen och önskan att samverkan begränsadestill . Utskottet finner, bl. a. mot bakgrund av dennaSveriges Radios inställning, att de i motion 1975:1925 anförda betänkligheternamot fondbildningen måste tillmätas stor betydelse. Utskottet tillstyrkeryrkande 4 i motionen 1975:1925. Vid bifall härtill blir yrkande 8 i motionen1975:1928 också tillgodosett i den del detta yrkande gäller principfrågan omstaten skall medverka till att avtalet mellan och Radioblir giltigt. Utskottet återkommer under punkten 13 till frågan ommedelsanvisningen. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med bifall till motionen1975:1925, yrkande 4, och med anledning av motionen 1975:1928, yrkande 8,såvitt nu är i fråga, som sin mening ger till känna för regeringen attstatsmakterna inte bör medverka till den organisation och den fondbildning förgemensamt filmproduktionsstöd, varom och träffatavtal, 10.beträffande avtalet mellan och av fruRyding (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.31 börjar med "Med anledning" och på s. 32 slutar med "ommedelsanvisningen" bort ha följande lydelse: Medanledning av nu ifrågavarande motionsyrkanden vill utskottet som sin meningframhålla, att den fond, som enligt avtal skulle upprättas mellan och icke bör komma till stånd. Detta avtal hardrivits fram av . Ett argument för samordningenskulle vara de akuta sysselsättningssvärigheterna för filmarbetarna, mengentemot detta vill utskottet framhålla, att sysselsättningsproblemet intelöses genom stöd till den kommersiella filmbranschen. Filmbolagen har nämligengenom rationalisering avhänt sig så mänga kreativa krafter, attbranschen huvudsakligen består av ett antal rent administrativa organ,vilkas främsta uppgift är av rent affärsmässig natur. Utskottetgår således emot förslaget i propositionen om att 4,5 milj. kr. skall anslåstill detta skall kunna fullgöra sina åtaganden Utskottet tillstyrker alltså motionen 1975:1928,yrkande 8, såvitt gäller principfrågan om staten skall medverka till attavtalet mellan och blir giltigt. Vid riksdagensbifall härtill blir även yrkande 4 i motionen 1975:1925 i sak tillgodosett.Utskottet återkommer under punkten 13 till frågan om medelsanvisningen. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med anledning av motionen1975:1925, yrkande 4, och med bifall till motionen 1975:1928, yrkande 8, såvitt nu är i fråga, beslutar att statsmedel inte skall tillskjutas till den i avtal mellan och överens komna fonden, 11. beträffandeinrättande av ett barnfilmråd av () och sen (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 33som börjar med "Utskottet har" och slutar med "1975:1925"bort ha följande lydelse: Utskottetanser inte att vägande skäl anförts för inrättande a'v ett särskiltbarnfilmräd. som har stor erfarenhet av barnfilmfrägor kanäven fortsättningsvis med fördel handha de uppgifter som föresläs blianförtrodda ett barnfilmråd. Utskottet ser med tillfredsställelse att dettasker i samarbete med . Vad utskottet här anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker alltsåmotionen 1975:1925, yrkande 7. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att med bifall till motionen1975:1925, yrkande 7, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande inrättande av ett särskiltbarnfilmråd, 12. beträffandestöd åt den fria kortfilmen av () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 32som böriar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande10" bort ha följande lydelse: Filmutredningenföreslog ett statligt stöd på 4 milj. kr. till den fria kortfilmen. Ettsärskilt stöd till denna typ av film är enligt utskottets mening väl motiverat,eftersom den arbetar under klart sämre villkor än t. ex. biograffilmen.Samtidigt är den viktig för förnyelsen av filmlivet. utgår stödtill kortfilm via G-fond, av vilken maximalt kan tas ianspråk för detta ändamål. I fortsättningen kommer dessutom den gemensammafilmfonden för och att i viss utsträckning kunnastödja kortfilmen. Det innebär att uppskattningsvis 1,5 milj. kr. står tillförfogande för kortfilmsstöd under nästa budgetår. Endast en del av dettabelopp kommer emellertid att utgå tillden fria kortfilmen. Huvuddelen av medlen för kortfilm.sproduktion iSFI-SR-fonden kommer av naturiiga skäl att i första hand användas för sådanfilm som är avsedd för visning i television. Mot denna bakgrund anser utskottetatt det finns starka skäl för ett kraftigt utbyggt stöd till den friakortfilmen i enlighet med filmutredningens förslag. Utskottet tillstyrkermotionen 1975:1927, yrkande 10, om att bör begära att förslag om dettaläggs fram för nästa . delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. att med bifall till motionen1975:1927, yrkande 10, begär att regeringen vid nästa lägger framförslag om stöd till den fria kortfilmen enligt de riktlinjer som angetts imotionen, vidpunkten 9 (Kulturpolitiska insatser för språkliga minoriteter) 13.beträffande delmål för kulturpolitiken för invandrare och språkliga minoriteterav () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.34 börjar med "redovisning" och på s. 35slutar med "1975:1957" bort ha följande lydelse: Invandrarutredningensredovisning av invandrarnas och de språkliga minoriteternas kulturella situationvisaratt det på många områden finns stora brister. Utskottet delar departementschefensuppfattning att det är nödvändigt att förstärka samhällets insatser för attkomma till rätta med detta förhållande. Samhället måste känna ansvar också fören minoritets- eller invandrargrupps kultur och hjälpa till att bevara denna.Detta blir inte möjligt om man inte också stöder dessa gruppers strävan attbevara sitt språk. Utskottetdelar inte departementschefens uppfattning att insatser för invandrares ochspråkliga minoriteters kulturella verksamhet på ett tillfredsställande sättbör kunna främjas inom ramen för redan existerande bidragsformer ochkulturinstitutioner. Utskottet anser däremot i likhet med invandrarutredningenatt säråtgärder är nödvändiga främst med tanke på de delar av kulturutbudet somär språkbundna. Speciellt stöd kan också erfordras för sådana flyktinggrupperbland minoriteterna som inte har möjligheter till kontakt med sina hemländeroch sina naturiiga språkområden. Ävenom man bör undvika att fastställa kulturpolitiska delmål för olika grupper isamhället finner utskottet att starka skäl talar för att man uppmärksammarjust invandrar- och minoritetsgrupper och preciserar delmål för samhälletsinsatser. Från denna utgångspunkt tillstyrker utskottet yrkande 1 i motion1975:1957. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att bifaller motionen 1975:1957, yrkande 1, om god- kännandeav de delmål som invandrarutredningen uppställt för en kulturpolitik förinvandrare och språkliga minoriteter, vidpunkten 10 (Barn och kultur) 14. beträffandeutredning om åtgärder för att väcka intresse för kultur hos barn och ungdom i den obligatoriska skolan av () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.37 börjar med "Utskottet noterar" och på s, 38 slutar med"pariamentarisk utredning" bort ha följande lydelse: Avdet anförda framgår att något formellt uppdrag till attprecisera skolans kulturella målsättning inte är erforderiigt i dagens läge.Inte heller är det påkallat att begära att och skolöverstyrelsenges i uppdrag att utarbeta ett aktionsprogram. De i motionen 1975:523 framfördayrkandena bör därför inte bifallas av . Beträffandemotionen 1975:792 vill utskottet anföra följande. Utskottet noterar medtillfredsställelse att frågor som rör barnens kulturbehov alltmeruppmärksammas. Väsentligt är emellertid att insatser för de åldersgrupper somomfattas av förskola och grundskola planmässigt inordnas i den statligakulturpolitiken och att mål och medel preciseras. Enligt utskottets mening kanen breddning av kulturintresset och ett ökat aktivt deltagande i kulturlivetsnabbast komma till stånd om åtgärder inriktade på barn och ungdom starktprioriteras. Som påpekats i motionen föreligger dock många problem som ännuinte funnit en lösning. Enligt utskottets mening är det inte tillfredsställandemed den splittrade bevakning av frågorna som förekommer. Utskottet förordaratt en samlad översyn kommer till stånd och att pariamentariker deltari arbetet. Utskottet föreslår att med bifall till motionen 1975:792begär en utredning om åtgärder för att väcka intresse för kultur hos barn ochungdom. dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse: att a. avslår motionen 1975:523 om kulturaktiviteter iskolan och skolans kulturella målsättning, b. med bifall till motionen 1975:792 hos regeringenbegär en ut redning om åtgärder för att väcka intresse för kultur hos barn och ungdom i den obligatoriska skolan. vidpunkten 12 (Bidrag till folkbibliotek) 15. beträffandemedelsanvisningen av i (s), fröken (), (), (), (), ftu (vpk) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "1 500 000kr." bort ha följande lydelse: Somtidigare anförts har utskottet inget att erinra mot de i propositionen angivnagrunderna för statsbidrag till verksamheten vid de lokala folkbiblioteken.Enligt utskottets mening innebär också den för /76 föreslagnaanslagshöjningen om 3,8 milj. kr. en tillfredsställande resursförstärkning.Motionerna 1975:1926, yrkande 4, och 1975:1927, yrkande 5, avstyrks därför. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till propositionen1975:20 samt med avslag på motionerna 1975:1926, yrkande 4, och 1975:1927, yrkande 5, till Bidrag till folkbibliotek för /76 under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , vidpunkten 13 (Filmstöd) 16. beträffandedispositionen av ett under anslaget beräknat belopp av 4,5 milj. kr. av (), (vpk) och () som - vid bifall till endera av reservationerna 9 eller 10 - anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 41som börjar med "Med hänvisning" och slutar med "falla bort"bort ha följande lydelse: Medhänvisning till utskottets ställningstagande under punkten 8. Film förordarutskottet att det belopp om 4,5 milj. kr. som i propositionen föreslås utgåtill institutet skall kunna fullgöra sina åtagandenenligt det avtal som ingåtts med i stället skall utgå tillH-fonden. Utskottet tillstyrker alltså de härom framställda yrkandena i motionerna1975:1925 (yrkande 6) och 1975:1928 (del av yrkandena 8 samt yrkande 9). delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande frågan huruvida bidragtill den s. k. H-fonden skall beräknas under anslaget Filmstöd med bifall till motionerna 1975:1925, yrkande 6, och 1975:1928, yrkandena 8, såvitt nu är i fråga, och 9, beslutar att det belopp om . som i propositionen 1975:20 under anslaget Filmstöd be räknats till av dess avtal med i stället skall utgå som bidrag till H-fonden, 17. beträffande/raga«huruvida ett särskilt bidrag till produktion av svensk lång film skall beräknas under anslaget Filmstöd av () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 41som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "svensklångfilm" bort ha följande lydelse: Större delen av de medel som avses ingå i den fondom vars bildande och träffat avtal står till förfogande för att stödja produktion av svensk film. Endast i mindreutsträckning rör det sig om ett reellt medelstillskott fördetta ändamål eftersomdet nuvarande statliga bidraget om . till H-fonden föresläs fallabort.