bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Skulledock för nyttjande en ombyggnad av det gamla riksdagshusetbeslutas, ansåg rådet att det med motto "11" betecknadetävlingsförslaget (författare: arkitekterna ) var atlföredraga framför de andra, varvid dock förutsattes att det blev föremål förytteriigare studier i avsikt alt mildra ingreppen i byggnaderna. KU 1975:13 B 35 Rådet påpekade också atl i övrigtborde bli föremål för en omdaning i avsikt att skapa en trevnad som områdethittills saknat. a. bör Strömparterren (tillhörig ) tagasur sin isolering och på lämpligt sätt under sättas i förbindelse med endelvis försänkt Riksplan. Dennu av Riksdagshusuiredningen 1974 framlagda utredningen med förslag har påkonstituiionsutskotteis begäran bedrivits så förutsättningslöst som möjligtinom de av förvaltningsstyrelsen givna ramarna. På grundval av utredningen harRiksdagens förvaltningsstyrelse hemställt hos att denna 1. beslutar att flyttatillbaka lill ombyggda lokaler på 2. uppdrar åt styrelsen att föranstalta om fortsattarbete med lokalfrågor enligt de uppdragna riktlinjerna och iprincip enligt alternativ 2 i 3. till Den inre riksdagsförvaltningen:B 6. Fortsattutredning om hus m. m. på tilläggsslai I lill riksstaten /75 under XVl:e huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av500 . Med anledning härav villskönhetsrådet anföra följande. Rådetlar inte ställning i frågan var skall föriäggas. Beslutasemellertid att skall flytta tillbaka till anser rådetatl följande synpunkter bör vinna beaktande. Rådets intresse vänder sig därvidmot den påverkan på stadsmiljön som de framlagda förslagen kan medföra. Främstgäller detta alternativet 2 i . Medutgång från tävlingsresultaiei gav författarna tilltre av de i huvudtävlingen prisbelönta förslagen i uppdrag att efter givnadirektiv och i anslutning till tävlingsjuryns synpunkter vidare bearbeta sinaförslag. De treförslagsalternativen är: Bearbetning av tävlingsförslag"" (). är istort sett oförändrat till såväl exteriör som interiör. Riksbankshusetrivs och ersätts med ny byggnad innehållande huvudsakligast plenisalen ochsamtliga ledamotsrum samt med lång dominerande fasad i vinkel in motStallkanalen. Hela lokalbehovet tillgodoses på . Bearbetning av tävlingsförslag ""(). är i huvudsakoförändrat till såväl KU 1975:13 B 36 Riksbankshusel med bibehållna fasader innehåller bl. a.plenisalen, som framstår som en rymlig överbyggnad på bankhuset. Tillkanslihuset, dit samtliga ledamotsrum förlagts, leder över Stallkanalen entvåvånings täckt gångbro. Bearbetning av tävlingsförslag ""(Arkitekterna ). Inga förändringar ellertillägg har gjorts i byggnadernas exteriörer i stadsbilden. I riksdagshusetinryms en ny plenisal på gamla första kammarens plats. Förslaget medför omfattandeom- och påbyggnader inom riksdagshusels yttre ram. Till kanslihuset, somutnyttjas till 2/3 för aktuella behov, leder en gångkul vert underMynttorget och . Ur de synpunkter skönhetsrådet har att bevakafinner rådet det riktigt alt föreliggande förslag alternativ 2 läggs till grundför den forisaita planeringen av hemvist. Förslaget,som i stort sett följer rådets tidigare uttalade åsikter, innebär en klarfördelning av de olika lokalgrupperna på de tre byggnaderna, som vad beträffarriksdagshuset och kanslihuset är i det närmaste helt intakta och beträffanderiksbankshuset föremål fören i plan väl anpassad inbyggnad av plenisalen. 1två fall påverkar tillbyggnaderna den yttre miljön. Det ena gäller bankhusetöver vars hittillsvarande taklist (balustradkrön) plenisalens något indragna,starkt glasade fasad skjuter upp med närmare . Rådet anser inte dettaomöjligt ur miljösynpunkt men saken måste bli föremål för ingåendedetaljstudier. Mera tveksamt är rådet om lämpligheten av den höga mot norr ochsöder starkt utskjutande dominerande mur, som utgör delar av den i spetsigavinklar utdragna lakvåningen, innehållande bl. a. utrymmen förveniilalionsmaskineriei. Det andra fallet, i vilket yttermiljön påverkas avtillbyggnad, gäller del brosystem som förenar riksbankshuset med kanslihuset.Rådet är väl medvetet om behovet av en kommunikationsled mellan de bådabyggnaderna men anser, att den föreslagna täckta dubbelbron med sina om enromersk akvedukl påminnande slödpelare på ett ur stadsbildens synpunkt olämpligtsäii binder ihop med Gamla slån och stänger öppenheten i.Stallkanalen. En klassisk stockholmsbild, som här skulle gå förlorad, ärslottets norra och västra fasader, sedda från . Givetvis är projektetännu på skisstadiet, men rådei ifrågasätter om förbindelsen överhuvudtaget kanlösas genom en bro utan att bryta det önskvärda intrycket av sammanhang mellanMälaren och . Härvill skönhetsrådet åter påpeka nödvändigheten av att jämsides med studiet avlokalfrågan även iordningsslällandel av Riksplan och dennas sammanhang med denav ägda Strömparterren KU 1975:13 B 37 görstill föremål för utredning. vilar en tristess över båda dessaplatser. Del torde både ur statens och kommunens synpunkter vara önskvärt attbryta Strömparterrens isolering genom att sätta den i förbindelse med Riksplan,vilket i flera tävlingsförslag visats genom en större eller mindre partiell sänkningav Riksplan och en passage under . Rådetlill skydd för skönhet hemställer att de synpunkter på riksdagenslokalfrågor, som rådet här framfört, beaktas vid det fortsattaplaneringsarbetet. Rådet till skydd förStockholms skönhet KU 1975:13 B 38 Gemensamtyttrande av , , kammar-kontoret ochgeneralplaneberedningens kansli i ärendet rikdagens lokalfrågor på Genom remiss från konstilutionsulskottet harkommunen anmodats att yttra sig över riksdagensförvaltningsstyrelses skrivelse lill med förslag rörande Riksdagenslokalfrågor på . Styrelsen redovisar en ny utredning härom, Riksdagshusuiredningen1974, och styrelsens förslag är att skall flytta tillbaka frånSergels Torg till ombyggda lokaler på . Förvaltningsstyrelsensskrivelse och den utredning som styrelsen åberopar, bilägges detta utlåtande(ej tryckt här). Ärendetskaraktär är sådan atl del lämpligast behandlas i ett gemensamt utlåtande av deberörda förvaltningarna. Till detta fogas en särskild promemoria avfastighetskontoret rörande de tekniska och ekonomiska frågorna (Underbilaga2:1). 1.Föreliggande utredning och förslag Frågan om rymligare och bättre lokaler förriksdagen blev akut genom enkammarreformen. Den kunde snabbi ges en lösninggenom flyttningen till . fick där tidsenligasammanträdeslokaler, bostads- och arbetsrum för riksdagsmännen, somhuvudsakligen motsvarar de krav man ställer i den nu föreliggande utredningen.Sergelstorgslokalerna kom snart au bedömas som en så god lösning avriksdagshusfrågan att det borde undersökas om den kunde permanentas. De utredningarom andra lokaler - i första hand givetvis en åternyttning lill Helgeandsholmen- som igångsatts , har emellertid också fortsatts. Åren 1970-1972genomfördes en nordisk arkitekttävling om riksdagshus på ,nybyggnad eller ombyggnad. Resultatet av denna blev utgångspunkt för detuppdrag till förvaltningsstyrelsen av riksdag, som styrelsen nu harfullgjort. Styrelsen skulle enligt uppdraget redovisa delsförutsättningarna och kostnaderna för permanenta lokaler för vidSergels Torg genom långtidskonirakt med , alternativt förvärvav berörda fastigheter. delsen bearbetning av vissa ombyggnadsförslag gällande . Uppdragetmedgav ej rivning av men rivning och nybyggnad påriksbankstomten kunde ifrågakomma. 1 samråd med rege- KU 1975:13 B 39 ringen har vidare ett utnyttjande av kanslihuset för behov inbegripits i prövningen. Förvaliningsstyrelsenredovisar nu resultatet av överläggningar som förtsmed kommunen om sergelstorgslokalerna och en offert som företrädare för kommunen i detta sammanhang lämnat. Vidare redovisas tre alternativaombyggnadsprojekt på . Två av dem innebäratt även kanslihuset helt eller delvistas i anspråk för behov. Förvaltningsstyrelsensförslag grundar sig således påen bedömning av sammanlagt fyralokalalternativ; av dessa har styrelsen utvalt Helgeandsholmsalternativet nr 2som den bästa lösningen. Motiven för förslaget att skall flytta tillbaka lillHelgeandsholmen har styrelsen sammanfattat på följande sätt. "När riksdagenflyttade lill de förhyrda provisoriska lokalerna vidSergels torg innebar det en mycket stor förbättring av arbetsförhållandena. Riksdagsledamöterna fick bl. a egna arbetsrum, många med bostadsmöjlighetsom blivit mycket uppskattad. Lokalerna ärbehagliga och i stort sett välfungerandesamt anpassade till enkammarriksdagens arbetsformer. Förhållandena videxpansion är emellertid mindre tillfredsställande. Den yttre gestaltningen är från riksdagenssynpunkt närmast anonym. Vid ett kvarblivandei nuvarande lokaler synes den lämpligaste lösningen vara förhyrningpå långtidskonirakt. Del innebärdock att inte skulle helt fritt förfogaöver sina lokaler. Vid ombyggnad påHelgeandsholmen enligt alternativ välfungerande egna lokaler icentralt, traditionellt och representativt läge.Riksbyggnaderna bevaras på ett meningsfullt sätt. Ledamöternafår arbetsrum med bostadsmöjlighet i en välavskild 'hotelldel', kanslihuset. Årskostnadenblir lägre än vid . Denna lösningpå lokalfråga vill förvaliningsstyrelseni enlighet med utredningens rekommendation föreslå." De tre ombyggnadsaliernativen på innebär schematiskt följande. Alt. 1 Exieriörcnbevaras i alll Nybyggnad. Ulskollslokaler.grupp- kaler inkl. ledamols- Alt. 2Exteriören bevaras i Fasaden bevaras, på- Ledamoisrum byggnad 2 våningar. Ulskoltslokaler,parli- Gångbro över Slallka- koniorel, tryckeri Plenisal,restaurang, klubbrum m. ni. Alt. 3Exteriören oförändrad, Exleriören oförändrad. Utnyujas lill 2/3. gångförbinclelselill Riksdagsbibliotek, skottens kanslier och kanslihusetunder Mynt- rcstauranglokaler sessionssalar, förvalt- torget ochStallbron ningskonior, tryckeri Plenisal,rum för lalman saml ulskoll.sordföran-den och vice ordföranden, kammarkansli, ledamotsrum KU 1975:13 B 40 Investeringskostnaderna för de tre alternativen harberäknats till respektive , och , årskostnadernatill , och . Skillnaden mellan alternativen ansesligga inom osäkerhetsmarginalen. FörSergelstorgsalternativet beräknar utredningen årskostnaden till ,inklusive ränta och amortering på en upprusiningskostnad, , förbyggnaderna på , som vid uthyrning inte beräknas ge någotdriftöverskott. Detutredningsmaterial som föreligger angående möjligheterna att lösa riksdagenslokalfråga på är ganska stort, men gäller lill störredelen lösningar som successivt har gallrats bort som orealistiska. Inte baradiskussionen om andra platser för riksdagshus än betraktas somavslutad utan även rivning av och ingripande förändringar ihusets exteriör och interiör. Byggnadsutredningarnapå har således stegvis begränsats men i den sista omgångenåter vidgats genom att kanslihuset på andra sidan Stallkanalen inbegripits. Denutredning med dessa förutsättningar, som enligt förvaltningsstyrelsens förslagskall leda till ett avgörande beslut, förefaller trots allt knapphändig och deslutsatser som dras tveksamma. Det nya grepp som ajort det möjligt atl undvikarivningar på - alt kanslihuset utnyttjas - finns bara prövat itvå alternativ, vart och ett bundet av olika villkor i de övriga delarna, iutredningsarbetet har synes det, huvudvikten lagts på att arbetslokalernautrymmes- och funktionsmässigi skall motsvara aktuella behov, dvsvara praktiskt och ekonomiskt jämförbara med sergelstorgslokalerna. Ävenkonsekvenserna för stadsbilden av ombyggnaderna och frågan om riksbyggnadernasframtid som historiska byggnadsverk är bedömda från dessa praktiskautgångspunkter. Omdömena är därför endast att de på- och tillbyggnader somerfordras bör kunna godtas respektive i princip bör kunna accepteras. Inteminst är utredningsmaterialet i de tekniska och ekonomiska frågornaknapphändigt och, synes det, även opålitligt. Antagandet alt dyrbaragrundförstärkningsarbeten inte behöver utföras har knappast stöd i denexpertutredning som redovisas. Beräkningen av investeringskostnaderna påHelgeandsholmen m. m. förefaller alltför låg och årskostnads-kalkylen byggerdelvis på osannolika förutsättningar. Kostnadsfrågan kan givetvis inte haavgörande betydelse för val av arbetslokaler men bristerna iutredningsmaterialet synes här ha lett till en direkt felaktig slutsats i frågaom vilken lösning som är den ekonomiskt sett fördelaktigaste. Denkommunala prövningen av förvaltningsstyrelsens förslag kan givetvis inte gällade olika alternativens för- och nackdelar som arbetslokaler för . Idetta utlåtande behandlas därför huvudsakligen de stadsbildsfrågor,arkitektoniska, tekniska och ekonomiska problem KU 1975:13 B 41 somHelgeandsholmsprojekien aktualiserar samt sådana frågor som rör valet mellanSergels Torgs- och Helgeandsholmsalternativen. Utredningen har haft i uppdrag att såförutsättningslöst som möjligt bearbeta vissa ombyggnadsförslag gällandeHelgeandsholmen. Syftet torde ha varit att dels visa om av riksbyggnaderna kan få ändamålsenliga lokaler, dels belysakonsekvenserna av olika ombyggnadsalternaliv med hänsyn till stadsbild,byggnadsvård, ekonomi etc, dels ge underlag för att jämföra alternativetåterflyllning lill med alternativet att ligga kvar vid SergelsTorg. 1förhållande till arkitekttävlingen har förutsättningarna ändrats på treväsentliga punkter: O riksbyggnaderna skall så långt möjligt bevaras ivad avser såväl exleriören som vissa väsentliga interiörer, O kanslihuset kan utnyttjas för lokalerför alt göra det möjligt alt i högre grad bevara riksbyggnaderna, O grundförstärkning ansesinte längre aktuell. Dessutom har lokalprogrammet ändrats, bland annatgäller nu all minst hälften av ledamotsrummen bör utformas medbostadsmöjlighet. Såsom utredningen själv konstaterar representerar de ire ombyggnadsförslagenalternativa principer för lösning av lokalfråga på Helgeandsholmen.Redan genom urvalet bland de tävlingsbidrag som framkom genom den nordiskaarkitekttävlingen 1970-1972 har utredningen sökt förslag som är så olika sommöjligt. Olikheterna mellan förslagen har ytterligare förstärkts genom desärskilda direktiv som varje konsult erhållit. Utredningsmaterialetillustrerar alltså en renodling av principer snarare än en förutsättningslösbearbetning. Genom denna inriktning minskar naturligtvis materialets värde somunderlag för att slutligt bedöma alternativet . Däremotger förslagen en anvisning om vilka kombinationer av principer som möjligenkan ge ur de flesta synpunkter acceptabla lösningar. möjligheter attflytta åter till är ett så intressant alternativ, att det intefår uteslutas därför all utredningen genom en alltför snäv inriktning inte lettlill någon godtagbar lösning. Manhar gått för fort fram när utredningen och rik.sdagcns forvaltningsstyrelsehar behandlat utredningsmaterialet som ett komplett beslutsunderlag ochdärtill förordar projektering med igångsättning på grundval aveu principallcrnaliv med uppenbara brister. KU 1975:13 B 42 I utredningens jämförelse mellan de redovisadealternativen har hänsyn tagits till funktion, inre miljö, stadsbild och yttremiljö samt bevarande. Alternativ 2 har sammantaget bedömts bättre än övrigaalternativ och föreslås läggas till grund för det fortsatta arbetet medriksdagens lokalfråga. 1del följande bedöms förslagen främst med hänsyn lill stadsbild, yllre miljö ochbyggnadsvård, del vill säga de aspekter som kommunen i första hand har attlägga på alternativ . Alternativ1 visar att nybyggnadsvolymen på banktomten blir för stor om ril Detur byggnadsvårdssynpunki intressanta riksbankshuset med dess värdefullainteriörer - bankhallen, sammanträdesrummen, korridor och trapphus - rivs.Däremot bevaras fasaden mot , vilket ger en funktionellt ohanterliglösning utan att bevarandeiniressena tillgodoses på något meningsfullt sätt. Alternativ2visar att bankhuset inte kan byggas på utan ett stort ingrepp i den värdefullabankhallen och inie ges goda kontakter med kanslihuset utan broar som är myckelnegativa för stadsbilden. Genom att plenisalen förläggs i påbyggnad påbankhuset måste taket i bankhallen sänkas, vilket helt förändrar det vackrarummet och ger en eniréhall med stympad arkitektur. Ur siadsbildssynpunkt bör enpåbyggnad av riksbankshusel kunna godtagas i princip, men det är tveksamt omden skall vara så hög som i förslaget och gå ända ut till nuvarande murliv motRiddarfjärden. Deföreslagna gångbroarna på en genombruten mur över Slallkanalen kan inteaccepteras. Eftersom de är en direkt konsekvens av förslagets huvudprincip knappast bearbetas lill en acceptabel lösning. Det är nämligen inte barautformningen av förbindelsen som är oacceptabel ulan själva idén att sammanbyggaHelgeandsholmens bebyggelse med . Stadsbilden kring Helgeandsholmenkarakteriseras av samspelet mellan och Strömmens öppnavattenytor och de tränga men fria utloppen i och . Defria utblickarna mot vattnen och den förnämliga arkitekturen i omgivningentillhör särprägel. Alternativ3 visar atl väl kan rymmas inom riksbyggnadcrna ulanexieriörförändringar om kanslihusei las i anspråk. De arkitektoniskt värdefullainteriörerna i bankhuset bevaras intakta och lokalerna får en ändamålsenliganvändning. 1 bevaras de viktigaste lokalerna och återanvändsför sina ursprungliga ändamål. KU 1975:13 B 43 somersäiier första kammarens plenisal innebär givetvis eu stort ingrepp ibyggnaden. Förslaget iir i denna del dock utvecklingsbart. Urbevarandesynpunkt är detta alternativ särskilt intressant. Det är det endaalternativ där plenisalen - som är själva centrum i riksdagsarbetet - föriäggstill del gamla . Byggnaden får härigenom det värde som symbol förriksdagen som är ett huvudskäl för återflyttning lillHelgeandsholmen. Det är också det enda alternativ som har oförändradeexteriörer - vilket är positivt ur bevarandesynpunki och med hänsvn tillstadsbilden. Alla tre ombyggnadsalternativen innebär ökadebelastningar på grundläggningen genom på- och nybyggnader, utgrävningar förunderjordiska gångförbindelser, transporlgångar m. m. samt utgrävning förgarage och biltillfarter under Riksplan. förutsätter utredningen attnågon grundförstärkning inte erfordras och hänvisar lill ett till utredningenfogat utlåtande beträffande grundläggning. Detåberopade utlåtanclet avser endast och det innehåller väsentligareservationer som utredningen borde ha uppmärksammat. Det konstateras såledesatt träpålarna har angripits av bakterier och att viss nedsättning avhållfastheten kan befaras. I ogynnsammaste fall kan grundvattnet hasjunkit under rustbädden, som då förstörs av röta. Det påpekas i utlåtandet attspont och pålslagning bör undvikas i byggnadens närhet - tomt ochRiksplan. Belastningarna får inte avsevärt öka. Inom överskådlig tid synes engrundförstärkning således vara ofrånkomlig och den bör därför utföras innanriksdagen eventuellt åternytiar till ombyggda lokaler. För au aliernaiivHelgeandsholmen skall kunna bedömas och ekonomiskt jämföras med alternativ SergelsTorg erfordras en ny utredning om grundläggningsförhållandena för all blandannai belysa: Olandhöjningens och byggnadsarbetenas och påbyggnadernas inverkan pågrundvattenståndet, O den ökade belastningens inverkan på grundkonstruktionensbärkraft samtO behovet av och kostnaderna för extra ordinära anläggningsarbeten för 4.Riktlinjer vid ett eventuellt fortsatt utredningsarbete Sammanfattningsvis visar utredningen att alternativHelgeandsholmen för erbjuder ett flertal problem som inte har kunnatlösas i KU 1975:13 B 44 dealternativ som föreligger. De kompromisser med kultur- och byggnadsvårdensintressen som särskilt alternativen 1 och 2 innebär är olyckliga. Stadsbildenskrav har inte lillgodosetis i alternativen 1 och 2. Alternativ 3 äracceptabelt ur de synpunkter kommunen har alt anlägga, men synes ha vissafunktionella brister för . Utredningens egen bedömning av förslagettyder dock på att förslaget också har funktionella fördelar genom sinkoncentration. Förslaget torde vara det enda utvecklingsbara av de alternativsom redovisats. Omriksdagen inte nu beslutar sig för en slutlig lokalisering till ,ulan önskar ytterligare överväga alternativ , bör det fortsattaarbetet kunna ske med följande inriktning: O grundläggningsförhållandena utreds så atleventuella resiriktioner för ombyggnadsalternativen klarläggs, O det föreliggande utredningsmaterialet analyserasmed syfte att klarlägga vilka kombinationer av principer som ärutvecklingsbara med hänsyn till funktionella och miljömässiga krav, 0 nya kostnadskalkyler görs med förutsättningen aubefintliga bygg nader på grundförstärks (ovanstående analyser ger underlag för dessa bedömningar). Om ett sålunda kompletterat utredningsmaterialvisar att fortsatt,projektering för på är intressantsynes det rimligt att då ge parallella uppdrag till konsulter med dokumenteradskicklighet all efter samma program framlägga förslag till lösningar. .Som närmare redovisas i fastighetskontoretspromemoria förefaller riksdagshusutredningens bedömningar av de tekniska ochekonomiska frågorna inte helt pålitliga. Utgångspunkten bör rimligen vara allom byggnaderna på åier skall.las i bruk av och användasunder överskådlig lid framåt kommer det att ställas ganska avancerade krav påden genomgripande ombyggnad och upprustning de skall undergå.Investeringskostnaderna som i utredningen tycks ha beräknats i underkant bordedärför snarare beräknas med en marginal uppåt. Som framhållits ovan torde maninte heller böra räkna med att de störande grundförstärkningsarbetena - somunder alla förhållanden måste göras - skall igångsättas sedan flyttatin och är i arbete i byggnaderna. 1 vart fall kan man intebortse från grundförstärkningskosinaden och räkna med avskrivningstid. Realistiskt bedömt torde därför Helgeandsholmslösningen vara ett tämligen dyrt lokalaliernativ för . Del finns, såviit man kan förslå, ingen anledning all dölja detta. KU 1975:13 B 45 I.Upplåtelsens tillkomst och allmänna förutsättningar När beslöt om flyttningen tillSergels Torg betraktades denna lösning som ett provisorium i avvaktan påfortsatta utredningar av lokalfrågan. Byggnaderna på södra sidaoch vid skulle enligt stadens program för denna del avcityomdaningen användas för kulturhus, teatrar och hotell. Inom området låg bl.a. det Preissiska huset vid . Detta samt betydande delar av markenägdes av kronan och en överenskommelse hade träffats som innebar att kronan ivart fall skulle behålla en tomt, vettande mot Torgs norra sida,för att där uppföra ett nytt riksbankshus. Vid den idé-lävling om helabyggnadskomplexet, inklusive riksbanksbyggnaden, som genomfördes ,lades frän stadens sida stor vikt på att lösningen borde medge storflexibilitet vid den framtida användningen. Denlösning som segrade i arkitekttävlingen, förslag, visade sigvara sådan alt man inom ett helt oförändrat yttre skal kunde inrymma riksdagensarbetslokaler i teaterhuset och västra del samt arbets- ochbostadsrum för riksdagsmännen i hotellbyggnaden. Lokalerna kan följaktligenockså återställas till den ursprungligen tänkta användningen. Därvid krävs ny inredningi teater- och kulturhusdelarna samt smärre ändringar i hotellbyggnaden. Nugällande hyresavtal mellan och kommunen räknar med avskrivning avriksdagshusinredningen på de som avtalet gäller. Vidde överläggningar som förts mellan representanter för förvaltningsstyrelsenoch kommunen har man från kommunens sida inte avböjt en förlängdhyresupplåtelse till . En offert har lämnats från kommunens sida somnu redovisas i riksdagshusutredningen och ligger till grund för jämförelsen medHelgeandsholmsalternativet. En eventuell försäljning lill kronan måste omfattahela kulturhus-, teater- och hotellkomplexet, eftersom det tekniskt sett arenodelbar enhet. En sådan lösning har förvaltningsstyrelsen avböjt. 2.Seigeltoigslokalerna som långsiktig lösning av riksdagshusfrågan Förvaltningsstyrelsens omdömen om riksdagslokalernavid är väsentligen positiva. Man anför att lokalerna är behagligaoch i stort .sett viilfungerande samt anpassade till enkammarriksdagens arbetsformer.Att de fungerar bra är i och för sig inte förvånande: de är ju, inom ett stortsammanhängande komplex, inrättade helt efter eget behov.