bet · FY01SfU8 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 8 SfU 1975:8 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om beräkning av sjukpenning motionen 1975:149 av herrar i (fp)och () vari hemställs att regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring att utbetald sjukpenning grundas på denegentliga lönen ; motionen 1975:468 av i m. fi. (s)vari hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag till ensådan ändring av reglerna om beräkning av sjukpenning att sjukpenningen bättreän ersätter inkomstbortfallet för delårs och/ellerdeltidsarbetande; motionen 1975:763 av iStaffanstorp (m) och () vari hemställs att hosregeringen begär ändring av gällande bestämmelser för beräkning av sjukpenningi enlighet med vad i motionen anförts. Gällandebestämmelser m. m. Bestämmelserna om sjukpenning vid sjukdom återfinnsi 3 kap. lagen om allmän försäkring (AFL), Enligt dessa bestämmelser äger hosallmän försäkringskassa inskriven försäkrad rätt till sjukpenning vid sjukdom,som förorsakat föriust av arbetsförmågan med minst hälften, om hans sjukpenninggrundandeinkomst uppgår till minst fyratusenfemhundra kronor. Samma rätt tillkommervissa hemarbetande utan inkomst till nämnda belopp (s, k, hemmamakeförsäkring). Densjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i penningar eller vissanaturaförmåner som den försäkrade kan antagas för år räknat komma att tillsvidare åtnjuta av eget arbete, antingen på grund av anställning eller genomannat förvärvsarbete. Inkomsten, som avrundas till närmaste hundratal kronor,fastställs av med ledning av olika föreliggande uppgifteromden försäkrade och efter förfrågan hos denne eller arbetsgivaren om denframtida beräknade årsinkomsten. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten bortses från inkomst överstigande det vidårets ingång gällande basbeloppet. När ändring av betydelseför rätten till sjukpenning eller för sjukpen- ningensstorlek kommit till kännedom skall kassan ompröva tidigarebeslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringen samt i förekommande fallfastställa ny sjukpenninggrundande inkomst. Ändring i sjukpenningförmånen skerdärvid inte förrän efter det fått kännedom ominkomständringen. Helsjukpenning utgör-bortsett från sjukpenning från hemmamakeförsäkringen - fördag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad medtrehundrasextiofem. Förden dag sjukdomsfallet inträffar utgår utom i vissa undantagsfall ingensjukpenning. Om sjukperioden varar utöver den dag dåsjukdomstillet inträffade, utgår sjukpenning för dag då den försäkrade ickeskulle ha utfört förvärvsarbete i sin huvudsakliga sysselsättning endast i denmån antalet sådana dagar, insjuknandedagen oräknad, överstiger två (fridagsregeln). Deangivna reglerna tillämpas för regelbundet delårsarbetande på samma sätt somför helårsarbetande. Den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas sålunda ävenför delårsarbetande på grundval av den inkomst vederbörande kan antagas 12kommande år och sjukpenning utgår för dag med en trehundrasextiofemtedel av densjukpenninggrundande inkomsten oavsett om sjukdomen inträffar under period avarbete eller av arbetsuppe-håll. Genombeslut av riksdag utgör sjukpenningen fr. o. m. den t januari 1974skattepliktig och pensionsgrundande inkomst. Riksdagsbeslutet innebar samtidigtatt sjukpenningen blev bättre anpassad till inkomstbortfallet, bl. a. genomatt tidigare gällande sjukpenningklassplacering slopades och kompensationsnivånfastställdes till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Olika metoder att sätta sjukpenningen i relationtill inkomsten har undersökts vid utredningsarbete i samband medsjukförsäkringens uppbyggnad. i sitt betänkande SOU 1944:15 att man vidutformningen av sjukpenningen inom en obligatorisk sjukförsäkring borde strävaefter att den kontanta sjukhjälpen i regel skulle, tillsammans med möjligenförefintliga andra inkomster, förslå till den försäkrades och hans familjemedlemmarsförsörjning vid inträffad sjukdom. Ingen borde heller vid sjukdom uppbärastörre inkomster än som frisk. När det gällde inkomstbedömningen diskuteradekommittén möjligheten av att använda deklarationsuppgifterna, och kommitténanförde i anslutning härtill att taxeringsnämndernas uppgifter grundades påinkomstdeklarationen som avgavs året efter det inkomsten förvärvats och varsbearbetning tog avsevärd tid. Den inkomstuppskattning i vilken taxeringsarbetetresulterade blev därför alltför litet aktuell för att i regel lämpa sig attläggas till grund för sjukförsäkringen. Taxeringsresultatet blev dessutom i höggrad beroende av tillfälliga inkomstfiuktuationer från vilka man i viss månmåste Hade någon under loppet av börjat ägna sig åtförvärvsarbete eller slutat därmed blev taxeringsresultaten helt värdelösa frånsjukförsäkringens synpunkt. Fastställande av årsinkomsten borde därför enligtkommitténs uppfattning ankomma på kassorna själva. Inkomsten skulle därvid varaen beräknad framtida årsinkomst i stället för inkomst under förfiuten tid.Bedömningen av den sannolika arbetsinkomsten borde taga sikte ett framåt. Inkomsten borde vidare beräknas som en genomsnittsinkomst,varvid tillfälliga inkomständringar uppåt eller nedåt i princip inte bordetillmätas betydelse. Det senare var av stor vikt i fråga om säsongarbetare ochdärmed likartade inkomsttagare. , som hade i uppdrag attutreda de tekniska förutsättningarna för att inordna sjukpenningen ibeskattningen, redovisade i sitt betänkande SOU 1972:60 olika tänkbara sätt attberäkna den inkomst som skulle grunda rätt till sjukpenning. Utredningenprövade tre olika alternativ, nämligen en sjukpenninggrundande inkomst pågrundval av 1. förvärvsinkomsten under ett föregående kalenderår, dvs. i regelden inkomst som framkommer vid taxeringen, 2. förvärvsinkomsten vid tiden försjukfallets inträffande och 3. den förvärvsinkomst som den försäkrade kundeantas komma att tills vidare åtnjuta. Utredningen framhöll att det i alt. I varganska enkelt att få fram ett undertag för sjukpenningen, men att detta lättblev inaktuellt beroende på att det genom taxeringsarbetet hann förfiyta enviss tid innan inkomstuppgifterna blev tillgängliga för försäkringsadministrationen.Utredningen hade inhämtat att det inte var tekniskt möjligt att få framinkomstuppgifterna från skattemyndigheterna för ett inkomstår förrän tidigast iseptember följande år. Att beräkna sjukpenningens storlek enbart påuppgifterna från taxeringen kunde sålunda, anförde utredningen, ge ensjukpenning som mången gång inte gav en riktig kompensation vid .sjukfall. Föratt rätta till dessa förhållanden värdet nödvändigt alt ge försäkringsorganenmöjligheter att göra avsteg från den laxerade inkomsten, vilket med rådandelöneutveckling kunde beräknas medföra ett betydande merarbete om man skulletillgodose den försäkrades intresse alt få sjukpenningen beräknad efter denverkliga arbetsinkomsten vid sjukfallel. Utredningen kunde därför inte förordadenna metod. Det andra alternativet att beräkna sjukpenningens storlek varenligt utredningen i praktiken till-lämpligt i stort sett endast förarbetstagare, medan för egna företagare i regel en annan beräkningsgrund måsteanvändas. För tillämpningen krävdes att i samband med att sjukdomsfalletinträffade uppgifter kunde inhämtas från arbetsgivaren om arbetsinkomstensstoriek. Den tid som krävdes för att i samband med inträffat sjukfallfastställa den årsinkomst som skulle ligga till grund för sjukpenningensstoriek gjorde att utbetalningen kunde försenas avsevärt. Inte heller dennametod kunde förordas av utredningen. Sjukpenning från sjukförsäkringen utgår, utom i defall som omfattas av den s. k. hemmamakeförsäkringen, i förhållande till denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Hel sjukpenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten delad medtrehundrasextiofem. För att sjukpenningen så nära som möjligt skall anslutasig till den på grund av sjukdomen föriorade inkomsten beräknas den sjukpenninggrundandeinkomsten på grundval av den inkomst den försäkrade kan antas för år räknatkomma att tills vidare åtnjuta av eget arbete. Om den försäkrades arbets- ochinkomstförhållanden ändras, fastställs ny sjukpenninggrundande inkomst pågrundval av den nya beräknade årsinkomsten. Även för den som regelmässigt harförvärvsarbete under endast vissa tider av året beräknas densjukpenninggrundande inkomsten på grundval av den framtida åriigaarbetsinkomsten. En sådan försäkrad bibehåller sålunda sitt försäkringsskyddunder oavsett om han blir sjuk under tid då han inte arbetar. Genomatt den sjukpenninggrundande inkomsten för dag räknat utgör entrehundrasextiofemtedel av årsinkomsten utgår inte full kompensation för dennagrupp försäkrade för inkomstbortfallet vid sjukdom under arbetsperiod, medanvid sjukdom under övriga perioder sjukpenning utgår trots att någotinkomstbortfall inte uppkommer. Någonegentlig karenstid innan sjukpenning kan börja utgå finns numera normalt inte.Däremot begränsas rätten till sjukpenning dels därigenom att sjukpenning iprincip inte utgår för insjuknandedagen, dels av den s. k. fridagsregeln. Dennainnebär att sjukpenning vid sjukperiod som varar ,insjuknandedagen oräknad, i princip inte utgår för sådan dag då den försäkrade,även om han varit frisk, inte skulle ha utfört sitt huvudsakliga arbete,såvida inte antalet sådana dagar överstiger två, då sjukpenning utgår föröverskjutande antal arbetsfria dagar. Motionärernai motionerna 149 och 763 påtalar vissa nackdelar som enligt deras mening följerav nuvarande metod för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Sålundaframhålls i motionen 149 att vid sjukdomsfall , innan nyalöneavtal träffats, sjukpenning betalas ut utan att retroaktiva löneökningarkan beaktas. De avgifter däremot som arbetsgivaren har att betala försjukförsäkringen kommer att beräknas på den nya lönen. Motionärerna menardärför att reglerna bör ändras så att arbetstagarnas sjukersättning beräknaspå den egentliga lönen och att tillkommande sjukpenning betalas ut retroaktivtpå samma sätt som lönen, Samma kritik mot sjukpenningberäkningen framförmotionärerna i motionen 763, som de betonar svårigheterna för bl, a.egenföretagarna att rätt beräkna sin framtida årsinkomst och understryker detotillfredsställande i alt den enskilde mister en del av sin sjukpenning om hanglömmer att anmäla inkomständring och att sådana ändringar påverkarsjukpenningen först efter anmälan. I motionen föreslås därför attsjukpenningen baseras på självdeklarationen med en definitiv reglering avsjukpenningens storiekuppåt eller nedåt med att den slutliga skatten fastställs.Motionärerna menar att ett sådant system med nuvarande datateknik inte skullebehöva bli komplicerat från administrativ synpunkt. Sjukpenningensutformning har ganska varit föremål för en omfattande översyn, vilkenbl. a. lett till att sjukpenningen fr. cm. - i motsats till vad somtidigare gällde - är skattepliktig och pensionsgrundande inkomst.Sjukpenningutredningen, på vars förslag de nya bestämmelserna bygger,undersökte olika metoder för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten.Med utgångspunkt i att sjukpenningen så långt möjligt bör vara en ersättningför det aktuella inkomstbortfallet förkastade utredningen bl. a. ettalternativ för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten som innebar attdensamma skulle beräknas på föregående kalenderårs inkomst, dvs. i regel den inkomstsom framkommer vid taxeringen. Utredningen, som inhämtat att det inte skullevara tekniskt möjligt att få fram inkomstuppgifterna från skattemyndigheternaför ett inkomstår förrän tidigast påföljande år, framhöll attuppgifterna från taxeringen skulle resultera i en sjukpenning som ofta inte gaven riktig kompensation vid sjukdom och att det med en sådan metod varnödvändigt att ge försäkringsorganen möjlighet att göra avsteg från dentaxerade inkomsten. Med rådande löneutveckling kunde detta beräknas medföraelt betydande merarbete om man skulle kunna tillgodose den försäkrades intresseatt fS sjukpenningen beräknad efter den verkiiga arbetsinkomsten vidsjukfallet. Utskottetfinner de sålunda framförda skälen mot att beräkna sjukpenning i efterhandvägande. De avtal om generella, delvis retroaktiva, löneökningar som med etteller fiera års mellanrum ingås mellan arbetsmarknadens parter omfattarmajoriteten av landets löntagare. En retroaktiv sjukpenning i enlighet med vadsom föreslås i motionen 149 skulle förutsätta att försäkringskassornaindividuellt för varje försäkrad undersökte vilken generell höjning avinkomsten som utgått retroaktivt och det antal dagar för vilka sjukpenningutbetalats den retroaktiva höjningen avser. De relativtbegränsade fördelar som ett sådant system kunde innebära för de försäkradefinner utskottet inte stå i rimlig proportion till det administrativamerarbete som måste antas bli följden av en sådan metod försjukpenningberäkning. Utskottet kan därför inte biträda yrkandet i motionen149. Inte heller ett sjukpenningsystem med efterhandsjustering i enlighet medförslaget i motionen 763 finner utskottet realistiskt. Av motionen framgårinte klart om motionärerna tänker sig nu gällande system för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst kombinerat med en slutjustering i anslutning tillden på inkomståret följande taxeringen eller en preliminär beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten på grundval av ett föregående års taxering kombineradmed en slutjustering vid taxeringen då sjukpenningen utbetalats. Ettsystem i enlighet med det först skisserade torde vara förenat med avsevärdaadministrativa svårigheter inte minstdärigenom att den sjukpenninggrundande inkomsten, om arbets- ochinkomstförändringar skett under ett kalenderår, inte enbart grundar sig påkalenderårsinkomsten utan, efter inkomständringen, också på inkomsten ett årframåt från tidpunkten för denna. Deklarationen däremot grundar sig nästanalltid på inkomsten under ett kalenderår. 1 de fall sjukpenningen inteöverensstämde med inkomsten skulle det därför bli nödvändigt att undersöka omoch när inkomständring skett och om sjukpenning utgått före ellerefter inkomständringen. Ett system där även den preliminärasjukpenninggrundande inkomsten anslöt sig till taxeringen skulle, som sjukpenningutredningenanfört, i de fiesta fall ge en felaktig kompensation för inkomstbortfallet. Denslutliga justeringen i anslutning till taxeringen skulle medföra att denförsäkrade antingen fick ytteriigare skattepliktiga sjukpenningbelopp elleratt han måste betala tillbaka redan beskattade och deklarerade belopp.Justeringar fick därefter företas i självdeklarationerna antingen avtaxeringsnämnderna eller av de skattskyldiga i påföljande års deklaration. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall även till motionen 763. 1motionen 468 berörs olika problem i anslutning till sjukpenningförmånerna fördeltids- och delårsarbetande. Motionärerna framhåller att ungefar 1,5 milj.förvärvsarbetande kan hänföras till dessa kategorierförvärvsarbetande och att sjukpenningreglerna för dem ofta medför en för lågkompensationsnivå. Motionärerna begär därför en översyn av bestämmelserna såatt sjukpenningen bättre än skall ersätta inkomstbortfallet förde delårs- och/eller deltidsarbetande. Utskottetfinner de av motionärerna framförda synpunkterna värda beaktande. Enligt vadutskottet erfarit har i samband med övergången tillsystemet med beskattad sjukpenning uppmärksammat de av motionärerna berördaproblemen. Verket har med anledning härav tillsatt en arbetsgrupp för att seöver de aktuella reglerna och föreslå förbättringar av desamma. Då frågansålunda redan är föremål för utredning, finner utskottet yrkandet i motioneninte böra föranleda någon åtgärd. att avslårmotionerna 1975:149, 1975:468 och 1975:763. Näiyarande:herrar ()*, Ringaby (m), i (s), iNennesholm (c), ()*, herrar Hyltander (fp), (), frökenPehrsson (c), herrar (), (), i (s), i (c), i (vpk), i (s)och i (c). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avherr Hyltander (fp) som anför: Sjukpenningsystemet är uppbyggt så attsjukpenningen så nära som möjligt skall utgöra kompensation förinkomstbortfallet vid sjukdom. Besked om retroaktiva löneökningar föreliggeroftast först sedan fiera månader förfiutit under inkomståret. Vid sjukdomunder har sjukpenning utgått på grundval av den gamla lönen utan attlöneförhöjningen kunnat beaktas, vilket i synnerhet för långtidssjuka ärotillfredsställande. Vad beträffar arbetsgivarnas socialförsäkringsavgiftertas dessa ut med hänsynstagande till den nya lönen. Utskottethar ansett att det skulle bli administrativt betungande att undersöka allafall av retroaktiv löneökning och justera eventuellt utbetalda för lågasjukpenningbelopp. Jag delar denna uppfattning. Tilläggas kan emellertidföljande. Om man begränsade antalet fall där justeringar skulle få förekommatill att avse sådana där för låg sjukpenning utgått under ett fiertal dagar,förslags v is. minst , och lät det ankomma på de försäkrade attsjälva framställa anspråk på tilläggsbelopp före en viss tidpunkt underinkomståret skulle det administrativa merarbetet troligen kunna nedbringasbetydligt, som större rättvisa skapades. Den försäkrade kunde ianslutning till att sjukpenning utgick vid sjukdom erhålla lämpliginformation om sina möjligheter att få sjukpenningen justerad på grund avretroaktiv löneökning. Jag förutsätter att man i lämpligt sammanhang tar uppdenna fråga och avslår därför f n. från alt framställa något yrkande i frågan.