bet · FY01JuU11 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 11 JuU 1975:11 betänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag tillkriminalvården jämte motioner Kriminalvårdsstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1975:1 bilaga 4 () under punkten (s. 72 och 73) fram lagda förslag och hemställer all till /76 anvisar ett förslagsanslag av . Kriminalvårdsanstalterna.Regeringen har under punkten (s. 74-78) föreslagit all dels bemyndiga regeringen all inrätta två tjänster som kriminalvårdsdirekiör i Fe 24, dels till Kriminalvårdsanslallerna för /76 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1975:136 av m. fl. (fp)hemställs såviii nu är i fråga dels all lill besöks- ochpermissionsverksamhel, frigivningsul-rusining och frigivningsunderslöd anvisar750 . utöver vad regeringen föreslagit under andra huvudtiteln (yrkande A 2), dels atl begär atl denbeslutade utredningen av konsekvenserna av olika former av isolering och avmöjligheterna all ersätta dylika åtgärder med andra saml av ökadlekmannamedverkan vid beslut om iso-leringsålgärder ges pariamentariskförankring (yrkande B 6), dels all beslutar anta sådan ändring av 47ij lagen om kriminalvård i anstalt, all isolering som disciplinär bestraffninglas bort (yrkande C 2), dels all beslutar all 50! ; lagen omkriminalvård i anstalt angående enrums-placering i avbidan på beslut i disciplinärendeutgår ur lagen (yrkande C 3). I motionen 1975:721 av m. fi. (c)hemställs såvitt nu är i fråga all beslutar dels all under punkten F2 Kriminalvårdsanslallerna anslå ett i förhållande lill regeringens förslagmed . förhöjt anslag på . för atl läcka omkostnader förpermilterade och frigivna (yrkande 2), dels all hos regeringen begära enutvärdering av kriminalvårdens arbetsdrift syftande till att åstadkomma enökad fiexibililei ochstörre möjligheter alt inom ramen för verksamheten på anstalterna ge de intagnameningsfull sysselsättning (yrkande 5). 1 motionen 1975:724 av () hemställssåviii nu är i fråga all hos regeringen begär dels utökning avanlalei assistenter inom fångvården (yrkande A 2), dels all den som friges frånfångvårdsanslali före utskrivning skall vara försedd med ideniiietskort,körkort - om han har rätl lill detta - saml skattsedel (yrkande B). 1 motionen 1975:765 av herr .Akeriind (m) hemställsatl hos regeringen begär ulredning och förslag om all bidrag lilluppehälle skall utges genom enligl vad i motionen 1975:724anförts. 1 motionen 1975:1100 av m. fi. (m)hemställs såviii nu är i fråga all begär att regeringen lill prövningupptar de förslag som i motionen framlagts angående förhållandena för kvinnligaintagna saml ijänsigöringsfördelningen mellan manlig och kvinnlig vårdpersonal(yrkande 15). 1 motionen 1975:1112 av ()hemställs alt hos regeringen ger till känna att medel ur anslagetKriminalvårdsanslallerna inle bör utgå lill . 1 motionen 1975:1117 av () och fruDiesen (m) hemställs alt till frivillig kontakiverksamhet /76 anvisar ett anslag om . För ett fortsatt successivt genomförande av del avstatsmakierna i samband med kriminalvårdsreform beslutade nya regionalasystemet inom kriminalvården beräknar departementschefen under nu ifrågavarandepunkt medel under halvt budgeiår för ivå tjänster som kriminalvårdsdirekiör,två tjänster som kriminalvårdsinspektör, två tjänster som inspektör och tretjänster som biträde. Utskollet finner icke anledning lill erinran mol medelsberäkningenhärvidlag. Utskottet tillstyrker också begärt bemyndigande för regeringen allinrätta de två tjänsterna som kriminalvårdsdirektör. Ilinje med ulskollels uttalanden föregående år rörande de häktades situation(JuU 1974:2 och JuU 1974:5) ser utskollet med lillfredssiällelse all medelberäknas för vissa tjänster i syfte all i ökad utsträckning bereda intagna påallmänna häkten sysselsälining. Utskotiei har ingen erinran mol medelsberäkningenhärvidlag. Underifrågavarande punkt anför depariemenischefen all den sjunkande beläggningen påkriminalvårdsanslallerna gör del nödvändigt med en reducering av anstalternasplatsanlal Under hänvisning till uttalandet av riksdag vid behandlingenav 6 S lagen om kriminalvård i anställ (JuU 37-39, rskr 1974:99) atl målsättningen bör vara all straffverkställighetenäven för koriiidsklienlelel skall ske i lokalansiali framhåller han vidare allreduceringen av plaisanlalel bör göras vid några öppna och slutnariksansialier. I linje härmed har Kungl. Maj:l förordnai omminskning av plaisanlalel på vissa anstalter med följande antal: Kumla 140,60, 40, Ulriksfors 33 och 20 platser. Reduceringenskall ske successivt och med vissa undanlag vara avslulad . Utskotieidelar departementschefens uppfattning all den sjunkande beläggningen påkriminalvårdsanslallerna bör föranleda en reducering av plaisanlalel. Iöverensstämmelse med tankegångarna bakom kriminalvårdsreformen bör, somdepartemenlschefen framhåller, reduceringen göras vid riksansialier. Någonerinran synes i och för sig inle kunna riktas mol beslutet om vilka anstaltersom bör komma i fråga för nedskärningen om man håller bedömningarna inomkriminalvårdens ram. Särskilda svårigheter kan dock reduceringen på anstalternainom det allmänna stödområdet - Ulriksfors i och på norraGolland - medföra för berörda orter och regioner. Då minskningen är betydligtstörre beträffande än beträffande Ulriksfors, har utskottet ägnatsärskild uppmärksamhet ål de olägenheter som reduceringen av plaisanlalel påLärbroansialten kan få för bl. a. regionens serviceunderlag. Lärbroansialten,som ursprungligen uppförts som beredskapssjukhus, övertogs av kriminalvården1957 som ett provisorium. Den har f. n. Personalen uppgår lill 41personer. De intagna utgörs f n. i huvudsak av rattfyllerister och andrakortlidsdömda. Anstaltens arbetsdrift försiggår dels i engrovkonfeklionsverksiad med tillverkning av miliiärtäli, dels i enkoniorsvaruverkslad med tillverkning av konlorspärmar. Verkstäderna harnominclli 40 resp. 45 platser och sysselsätter fyra resp. fem arbetsledare. Vidanstalten förekommer också skogsarbete av eit skogslag vari ingår 5ä 10 intagnaoch en arbetsledare. Industriverksamhetenbedrivs i för ändamålet väl lämpade lokaler och med ulnytijande av god maskinellutrustning. De intagnas bostadsutrymmen och framför allt köksuirymmena ärdäremot hån slitna. Kriminal-vårdssiyrelsen har i sina pelila för nästkommandebudgetår begän . för en ombyggnad av anstaltens kök och matsal. Enreducering av antalet platser i enlighet med regeringens förslag kommer enliglvad ulskoilet erfarit lÖr vidkommande all föranleda indragning avarton tjänster fr. o. m. . Vidare kommer en helårstjänst försjuksköterska att omvandlas till en halviidsijänsi. Vidstudiebesök på och i har för ulskoilet påvisats de starktnegativa effekterna från sysselsätlningssynpunkl av en reducering avplaisanlalel i den omfattning som beslutats. Även om arbeismarknads-mässiga ochregionalpoliliska synpunkter inte kan tillmätas någon egenilig betydelse närdel gäller kriminalvårdens organisalion, kan enligl ulskollels mening intebortses frän alt del aktuella beslutet slår i sirid med de re-I* RiksddKcn 1975. gionalpoliliskasträvandena att genom sysselsällningsfrämjande åtgärder stödja arbetsmarknadenpå norra . Från lokala myndigheter och från den berörda personalen, somendast i myckel begränsad utsträckning synes kunna beredas annan anställning påGolland, har anförts all ölägenheterna skulle bli avsevärt mindre omreduceringen av plaisanlalel på begränsades lill 40 platser. Vid ensådan lösning skulle också såväl skogsarbetena som arbetsdriften vid en avverkstäderna kunna forisältas i oförminskad omfattning. Medhänsyn till angivna omständigheter förordar utskollet all reduceringen avplaisanlalel på begränsas lill 40 i stället för lill 60 platser. Iföljd härav bör platsantalet minskas i motsvarande mån på andra riks-anstalter.Reduceringen bör enligt vad utskollet erfarit kunna ske med 10 platser på envarav anstalterna och Hinseberg. Även denna reducering bör varaavslutad . Utskottetvill tillägga att det är nödvändigt att arbetsmarknadsmyndigheterna ochregeringen beaktar konsekvenserna från sysselsättningssynpunkt av nuifrågavarande beslut. Utskottet förulsälter atl möjligheterna noga övervägs atlkompensera akluella regioner för den föriust av arbets-tilirällen som beslutetinnebär. Del sagda gäller naturligtvis i särskill hög grad beträffande Lärbrooch Ulriksfors. Beträffande bör, om driften vid anstaltensgrovkonfeklionsverksiad läggs ned, särskild uppmärksamhet ägnas ålmöjligheierna atl - i eller annan regi -fortsäitatiiltiillverkningen inom regionen. Vad utskotiei sålundaanfört bör ges regeringen lill känna. Fleraav de föreliggande motionsyrkandena har samband med de vid 1973 årskriminalvårdsreform och 1974 ärs lagstiftning om kriminalvård i anstaltaklualiserade frågorna om olika samhällsorgans ansvar för kriminalvårdensklienter och om samarbetet och kostnadsfördelningen mellan dessa organ. Delgäller de yrkanden om en höjning av anslaget under förevarande punkt somframställs i motionerna 136 (yrkande A 2) och 721 (yrkande 2). Motionsyrkandenautgår båda från en begäran av i petita om medel för atlförbälira besöks- och permissionsverksamheten och för all kunna garantera defrigivna dels ett bidrag om . för uppehället under den första liden efterfrigivningen, dels eti bidrag lill den första månadshyran. Del ökademedelsbehovel beräknas i motionen 136 lill . och i motionen 721 lill500 . Anknytning lill berörda samarbelsfrågor har också yrkandena imotionerna 724 och 765 om en utökning av anialei assistenter, om utbetalninggenom försorg av bidrag till den frigivnes uppehälle och omåtgärder för all den frigivne skall vara försedd med ideniiieiskori, skattsedelm. Till en början vill utskotiei konsiaiera alt regeringens förslag i dennadel innebär en ökning av anslagsposten Omkostnader för permilterade, frigivnam. Beloppet avses bl. a. för förbäiiring av besöks- ochpcrmissionslbrhållandena samt för bcklädnadsulrusining i samband med Fråganom det i motionerna 136 och 721 förespråkade generella frigiv-ningssiödet berörnära den tidigare godtagna principen alt kriminalvårdens klienter har sammarält till samhällets stöd- och vårdinsatser som andra medborgare. Ansvaret föratt den frigivne under den första, erfarenhetsmässigt mest kritiska tidenefler det han lämnat anstalten kommer i åtnjutande av erforderiigt ekonomisktstöd skall enligl statsmakternas klart uttalade ställningstagande åvilasamhällets ordinära hjälp- och stödorgan. Som framgår av vad utskottet anförnedan under avsnittet om frivården har emellertid det av förra åretförordade arbetet på atl finna lösningar på hithörande samarbetsfrågor ochfrågor om ansvars- och kostnadsfördelningen mellan olika samhällsorgan ännuinle lett lill önskvärt resultat. Det råder sålunda fortfarande betydandeojämnheter i fråga om kommunernas engagemang i de frigivnas problem. Med hänsynhärtill anser utskottet i linje med vad och motionärernaföreslagit all kriminalvården - såsom en tillfällig lösning intill dessgarantier skapats för insatser av samhällets ordinära hjälp- och stödorgan -bör ges möjlighet all i viss utsträckning ekonomiskt stödja de frigivna underden första liden efter frigivningen. Del härav föranledda medelsbehovel har avkriminalvårdsstyrelsen beräknats lill . Anslaget under förevarandepunkt bör räknas upp med delta belopp. Alt i delta sammanhang i enlighet medönskemålet i motionen 765 begära förslag om alt bidraget lill den frigivnesuppehälle skall utges genom anser utskottet mindre lämpligt,bl. a. eftersom viss behovsprövning av bidragets storlek kan erfordras. 1 delfortsatta arbetet på samordningsfrågorna bör dock uppmärksamhet ägnas åtordningen för utbetalningen av ifrågakommande bidrag, så all inle onödigtdröjsmål uppkommer lill men för den frigivne. Yrkandet i motionen 724 omen utökning av antalet assistenter vid kriminalvårdsanslallerna motiveras medönskemålet all assistenterna skall kunna hinna med alt på etltillfredsställande sätt sköta bl. a. frigivnings-förberedelserna. Utskottetansluter sig i och för sig till lan.ken bakom motionsyrkandel, som ligger helti linje med kriminalvårdsreformens syfte alt frigivningen av de intagna börförberedas på etl tidigare stadium och mera effektivt än förut.Kriminalvårdsreformen innebär emellertid å andra sidan också allfrigivningsförberedelserna i fortsättningen i ökad utsträckning skall ankommapå frivårdens personal så all bl. a. anstalternas assistenter i störreomfattning skall kunna ägna sig ål kvalificerade sociala och terapeutiskauppgifter. Vid bedömningen av motionsspörsmålei måste också beaktas deförstärkningar av frivårdens resurser för verksamhet vid bl. a. lokalansialiersom departemenlschefen föreslär. Härtill kommer att anslallspersonalensarbetsuppgifter mer i detalj f. n. övervägs av en siirskill tillkalladsakkunnig. I avvaktan på resultatet av delta ulredningarbeie,som väntasföreligga , bör enligl ulskollels mening moiionsförslaget inte vinnabifall. Utskottet ser också positivt på del i samma motion framförda önskemålet altden frigivne före utskrivningen skall vara försedd med identitetskort,skallsedel och liknande handlingar. Medverkan vid anskaffande av handlingar avdelia slag ingår enligt ulskollels mening som etl naturligt och sjiilvklarl ledi frigivningsförberedelserna. Utskollet förutsätter alt kriminalvårdsstyrelsengenom lämpliga åtgärder tillser atl sådan medverkan lämnas. Någon åtgiird frånriksdagens sida i anledning av motionsyrkandel påkallas inle. Imotionen 721 begärs en utvärdering av kriminalvårdens arbetsdrift i syfte allåstadkomma en ökad flexibiliiel och större möjligheter all inom ramen förverksamheten på ansttilterna ge de intagna meningsfull sysselsälining. Ianslutning till yrkandet vill utskotiei peka på att målet for kriminalvårdensarbetsdrift är all såvitt möjligt ge den intagne etl arbele som främjar hansutsikter alt efter frigivningen inordna sig i arbetslivet. 1 linje härmedförsöker kriminal vårdsslyrelsen att genom förändringar och rationaliseringaranpassa arbetsdriften till förhållandena på den öppna marknaden och ge deintagna möjlighet lill eit differentierat yrkesval. ex. etl antal konfeklionsverkstäder lagts ned och ersatts rned arbetsgrenarsom bättre svarar mot efterfrågan på arbetskraft i samhället. Kriminalvårdsstyrelsenavser också alt omstrukturera vi.ssa diverseverksläder och ge dem en meraterapeutisk inriktning. I linje med motionärernas önskemål ligger även denpågående uppbyggnaden av studieverksamheten vilken sker parallellt med enminskning av den konventionella arbetsdriften. Härvidlag kan utskotiei hänvisalill atl departemenlschefen under förevarande anslag beriiknar medel för tiotjänster som sludieledare, varvid eii motsvarande antal tjänster somverkmiisiare och verksiadsförman kan dras in. 1 sammanhanget bör också nämnaspropositionen 1975:45, vari bl. a. föreslås en överfiyilning avhuvudmannaskapet för den yrkesinriktade utbildningen vidkriminalvårdsanslallerna från lill arbetsmarknadsstyrelsenoch . Härigenom kommer arbetsförmedlingen all få ansvaret föratt de intagna redan under anstalisvislelsen ges studie- och yrkesvägledning.Del anförda visar enligl utskottets mening att de av motionärerna aklualiseradefrågeställningarna är föremål för både och vederbörandedepartements uppmärksamhet. Någon särskild åtgärd från sida ianledning av motionen 721 i den här delen påkallas därför inle. Imotionen 1100 tas upp frågan om förhållandena förde kvinnliga intagna. Enligtmotionärerna bör placeringsprinciperna för kvinnor anptissas lill vad somgäller för män och övervägas om del finns skäl atl i framliden ha siirskiklaanstalter lor kvinnliga intagna. Motionärerna anser atl man också bör övervägaall låta både kvinnlig och manlig personal tjänstgöra på de olikakriminalvårdsanslallerna. Utskottetvill i anslutning till molioniirernas förslag erinra om utskottets uttalanden iämnet och , då ulskoilet anförde som självkkirt att de kvinnligaintagna hade stmTma behov av och samma rält lill anstalts- placeringi närheten av hemorten som manliga intagna. Utskottet antydde en sådan lösningav placeringsfrågan atl man kunde inrätta särskilda avdelningar för kvinnorvid vissa lokalanstalter. förordade utskottet också en prövning avmöjligheterna all göra sådana omdisponeringar att vissa av de befintligafrigångshemmen i storstadsområdena helt eller delvis kunde tas i anspråk för kvinnligaintagna. Enligtvad utskottet inhämtat ägnas frågan om placeringen av kvinnliga intagnaspeciell uppmärksamhet i samband med det arbete som pågår med att sökafastställa behovet av lokalanstaltsplatser och frigångsplatser i landet. Iplanerna för lokalanslalterna i och ingår alt del pådessa anstalter skall inrymmas platser för kvinnor. Vidare kommer möjlighetatt beredas kvinnliga intagna som studerar att enligt 34 !j lagen omkriminalvård i anstalt vistas vid ett nytt inackorderingshem som inom kortöppnas i . Enligl vad utskottet erfarit tillämpas bestämmelserna inämnda lagrum om vistelse utanför anstalt liberalt beträffande kvinnligaintagna. Molden angivna bakgrunden saknas enligt utskottets mening f. n. anledning förriksdagen atl begära några särskilda överväganden i fråga omanstaltsplaceringen av de kvinnliga intagna. Beträffande motionärernas förslagalt del bör övervägas atl låta både kvinnlig och manlig personal tjänstgöra påde olika anstalterna vill utskollet framhålla att antalet kvinnor blandanstallspersonalen kraftigt ökat och att del på anstalter förmän f. n. tjänstgör - förutom kvinnliga assistenter, sjuksköterskor, styresmänoch andra - ett sextiotal kvinnliga vårdare. Denna utveckling mot fier kvinnorpå vårdsidan bör enligl ulskollels mening fortsätta. Motionen påkallar inteheller i denna del någon åtgärd. Det i l974årsslatsverksproposilion upptagnareservationsanslaget Frivillig kontakiverksamhet m. m. föreslås i åretsbudgetproposition bli upptaget som en särskild, ny anslagspost om 100 000 kr.under anslaget Kriminalvårdsanstalterna. Anslaget Frivillig kontaktverksamhet,som tillkom under /70, har för varje budgetår uppförts med . 1 överensstämmelse med tidigare uttalande från sida (SU1969:52) har anslaget stått lill förfogande för lokalakonkreta insatser i vårdarbetet med särskild inriktning på verksamhet somdirekt kan främja positiva kontakter mellan kriminalvårdsklienlelet ochpersoner ulan-för kriminalvården. Uranslaget har under /() erhållit bidrag med , medan . har ställts till räjongchefernas förfogande för fördelningpå både anstalts- och frivårdssidan. Under budgetåren 1970/71-1972/73 har KRUMur anslaget erhållit bidrag med . för ettvart av åren och Röda korset12 000,15 000 resp. , medan återstående belopp ställts tillräjongchefernas förfogande. Under /74 har erhållit 24 000kr. och Röda korset . Därjämte har mindre belopp utgått åt läkemedelsmissbrukare (RFHL), Riks- 1 * '1975. 7 saml Nr 11 förbundetför sexuell upplysning () och Föreningen . För innevarande budgetårhar anvisat . lill vardera Röda korset ochKRUM saml . Resterande belopp har fördelals lillregioncheferna och styresmännen vid riksanstalterna. I samband medredogörelsen i propositionen lorden nyssnämnda budgeliekniska förändringenunderstryker departementschefen, all någon ändrad inriktning för utnyttjandetav medlen inle avses med den ändrade anslagskonsiruk-lionen. Han betonar ocksåall även i fortsättningen bör begära redovisning för deanvisade medlens användning. Imotionen 1112 framställs yrkande av innebörd all medel ur ifrågavarande anslaginle bör utgå lill . Till stöd härför anförs bl. a. alt KRUM:s senasteverksamhetsberättelse ger vid handen all förbundet vid arbelsstrejkeroch andra strejker stött de lokala förtroenderåden med insamlade medel ochmateriel saml anslagit I . till Fångarnas fackliga centralorganisation.Molionären uttalar också atl KRUM:s verksamhet vid vissa anstalter har ansettsförsvåra del samarbete som bör förekomma mellan personal och intagna. De medelsom frigörs vid bifall lill motionen bör enligl molionären fördelas mellan Rödakorset och de anstalter som har otillräckliga anslag för fritids- ochkontakiverksamhet. Imotionen 1117 framställs yrkande som innebär all den ifrågavarande anslagsposten skall uppräknas lill . Yrkandet motiveras bl. a. med all den värdefulla kontaktverksamhet inom kriminalvården som bedrivs av Röda korset, , RFHL, , frikyrkosamfund m. fi. delvis har hämmats till följd av bristande ekonomiska resurser. Särskill omnämns all Röda korsels kostnader för den frivilliga kontaktverksamheten uppgick till . och beräknas stiga under budgeiårei 1975/76 lill följd av utökad verksamhet. Ianledning av yrkandet i motionen 1112 vill ulskoilet erinra om sill uiialandeår 1973 all vissa inslag i KRUM:s verksamhet slätt i mindre godöverensstämmelse med syftel med de anslagna medlens användning medan andradelar av verksamheten symes kunna bidra till atl öka de intagnas medveienheioch uiveckla deras akiiviiel i positiv riktning lill gagn för deras åleranpassning.Nu liksom , då frågan om användningen av medel ur förevarandeanslag behandlades, anser uiskoitel all några anvisningar för anslagelsdisposition inle bör meddelas av , ulan del bör ankomma påkriminalvårdsstyrelsen all förutsättningslöst mol bakgrund av de erfarenhetersom framkommer bl. a. genom redovisning för anvisade medels användningprioritera förekommande bidragsbehov inom ramen för del med anslagsposlenavsedda ändamålei. I enlighei härmed avstyrker utskollet bifall lill motionen 1112. Vadgäller den i motionen 1117 föreslagna uppräkningen av anslagsposlen Frivilligkontaktverksamhet finner utskollet, som delar motionärernas uppfattning omvärdel av den kontakiverksamhet som Röda korset och andra hjälporganisationerbedriver i samarbete med kriminalvårdssiyrelsen.aii utrymme saknas för enhöjning av anslagsposlen. Några anvisningar för med- lensdisposition bör såsom sagts inle meddelas av . Under hänvisningtill del anförda avstyrker utskottet bifall även lill motionen 1117. tar utskottet under denna punkt upp ettyrkande i motionen 136 gällande olika frågor om isolering inom kriminalvårdenvilka behandlades av i samband med den nya lagstiftningenom kriminalvård i anstalt. Yrkandena går ut på alt skall beslutasådana lagändringar att isolering som disciplinär bestraffning och sominterimistisk åtgärd i disciplinärende utmönstras. Härjämte yrkas all visstutredningsarbete i olika frågor om isolering som uttalade sig förskall ges parlamentarisk förankring. Enligt47 ; lagen om kriminalvård i anstalt kan som disciplinär bestraffningförekomma varning, inneslulning i enrum under saml förordnandeall viss bestämd lid, , inte skall inräknas i verkställigheten.De båda sistnämnda åtgärderna kan vidtas i förening. 1 50 v; ges beslämmelserom interimistiskt beslut om inneslulning i enrum i disciplinärende. Tid försådan inneslulning, som i intet fall får pågå längre än , skallavräknas från den lid för inneslulning som åläggs i ärendel. Deformer av tvångsmässig isolering, varom regler ges i bl. a. nu refereradelagrum, behandlades ingående av utskotiei i sill av godkändabelänkande i anledning av propositionen med förslag lill ny lagstiftning omkriminalvård i anstalt m. (JuU I974:2s. 48 och 49 saml s. 52och 53). 1 anledningav motionsyrkanden om alt isolering enligl bl. a. ovan angivna paragrafer bordeavskaffas uttalade utskottet bl. a. atl utskottet - med tanke på all isoleringkan innebära betydande risker förallvariiga skadeverkningar för den som drabbasdärav - var i princip starkt negativt inställt till iso-leringsålgärder. Innande lillgreps borde man enligl utskottets mening i största möjliga utsträckningpå andra vägar söka komma lill rätta med de missförhållanden som kundeaktualisera en isolering. Förhållandena inom anslallerna ansågs emellertid avutskottet på närmare anförda skäl vara sådana att man i praktiken inle kundeavslå från isolering som ett yttersta medel. Utskottet avstyrkte därför bifalltill motionsyrkandena.