bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Motionärerna menaratt varubiståndet tillkommit efterpåtryckningar från näringslivet. Svenskt bistånd används, även där det kallasobundet, till stor del för att utnyttja svenska tjänster och varor samt för attbygga upp en infrastruktur i som möjliggör och effektiviserarstorkapitalets råvaruutvinning, hävdar motionärerna. Utskottetvill erinra om att en av huvudreglerna för svenskt bistånd är att det skallutformas i enlighet med mottagariändernas prioriteringar. Inga påtryckningarutövas på mottagarländerna. Varubiståndet består av gåvoleveranser varsinnehåll mottagariänderna själva får välja. Att även andra former av biståndleder till att mottagarländer och internationella organisationer utnyttjarsvenska varor och tjänster minskar inte biståndets värde. Medhänvisning till det som här anförts avstyrks motionen 734 i denna del. Imotionen 1146 föreslås att hälsoskadliga varor såsom tobak och alkohol ej fåringå som en del av den svenska biståndsverksamheten till . Utskottetvill erinra om att mottagariänderna skall fritt få välja varor som produceras iSverige. Risken för att de väljer varor som enligt deras egen uppfattning ärhälsoskadliga torde vara liten. Restriktioner av det slag som förordas imotionen 1146 skulle vara stötande ur principiell synpunkt och behöver inteheller uppställas för att motionärernas syfte, nämligen att förebyggahälsoproblem i , skall tillgodoses. Motionen 1146 torde fåanses besvarad. 1. att anser motionen 1975:729, i vad avseromfattningen av varubiståndet, besvarad med vad utskottet anfört, 2. att anser motionen 1975:730, i vad avserbindningar av bistånd till köp i det biståndsgivande landet, besvarad med vadutskottet anfört, 3. att avslår motionen 1975:734 i vad avserbiståndets utformning, 4. att anser motionen 1975:1146 besvarad medvad utskottet anfört, 5. att avslår motionen 1975:1157. Propositionen(s. 23-24, 71) Enligt den aktionsplan som antogs av i skall orsaken till fattigdom intesökas i höga födelsetal. Dessa är i stället en följd av fattigdomen. På siktkan de sänkas i endast genom ekonomiska och sociala förändringar.Den av bl. a. företrädda ståndpunkten titt befolkningsfrågan inteendast rör utan hör samman med den globala tillgången ochfördelningen av .jordens resurser vann gehör vid konferensen. Sverigehar varit pådrivande när det gäller att ge familjeplanering en framträdanderoll i det internationella utvecklingssamarbetet. har Sverigeockså engagerat sig för att sätta in befolkningsfrågan i dess större politiskaoch sociala sammanhang. Erfarenheten har allt klarare visat all en sänkning avfödelsetalen sällan kan uppnås isolerat utan måsie föregås av en förbättring avmänniskors sociala villkor. En förändring av kvinnans situation är härvidlag avsärskild betydelse. Familjeplaneringsbiståndutgör ett viktigt inslag i samarbetet med fiera av programländer. Detkan även lämnas utanför kretsen av programländer. Förberedelser har t. ex.påbörjats för ett samarbete med på sexualundervisningens område. När detgäller insatser i nya mottagarländer är det, som har framhållit,väsentligt att beakta att familjeplaneringen är inordnad i en allmän ochsocial omvårdnadspolitik. Denna uppfattning överensstämmer väl med den syn påfamiljeplaneringens roll i ländernas breda ulvecklingssträvanden som kom tilluttryck i befolkningskonferensens aktionsplan. Underen följd av år har en gradvis förskjutning ägt rum av det svenskafamiljephineringsbiståndet till förmån för internationella program. För budgetåret1975/76 beräknas ungefär två tredjedelar av stödet lämnas via internationellaorganisationer, främst () och (). Forskning på den mänskliga fortplantningensområde stöds genom bidrag till (). Deltotala stödet till familjeplaneringsverksamhet uppgår för innevarande budgetårlill ca 105 milj. kr. För /76 beräknas, i linje med SIDA:sförslag, ca 145 milj. kr. FN:sbefölkningsfbnd (UNFPA) llnasierar FN-systemets biståndsverksamhet påbelblkningsområdet. Merparten av biståndsprojekten verkställs av FN:sfackorgan. Mindre än hälften av verksamheten avser familjeplaneringsprojekt.Betydande resurser anslås till utbildning, folkräkningar och demografiskforskning. En stor del av fondens resurser utnytijiis fortfarande för att täckaadministrationskostnader i andra internationella organisationer för program påbelblkningsområdet. Verksamheten bygger på frivilliga bidrag från FN:smedlemsländer. uppgick dessa bidrag till sammanlagt ca eller omkring 245 milj. kr. bidrag var 20 milj. kr., vilketmotsvarade av de totala bidragen. Fondenhar numera inordnats under . Medlemsländerna har härigenomerhållit ett tillfredsställande infiytande över fondens verksamhet. På siktbör det vara möjligt att också få till stånd en samordning av biståndet påbelblkningsområdet med annat FN-bistånd. har godkäntfemton i princip femåriga överenskommelser om fondinsatser i olikamottagarländer, däribland , , och . 1avvaktan på bl. a, styrelsens behandling av riktlinjerna för den fortsattafördelningen av fondens resurser har styrelsen för de senaste femprogrammen endast godkänt utgifterna för en inledande tvåårsperiod, Sverigeavser all i aktivt verka för en fortgående effeklivisering avUNFPA:s verksamhet. Fondensfinansiella planering bygger på rullande fyraårsplaner. Den nu aktuella planen- avseende - pekar på en fortsatt snabb expansion av fondensverksamhet. Med tanke på att denna plan avspeglar önskemål från u-ländernassida om ökat multilateralt bistånd på belblkningsområdet och på denbetydelsefulla roll som FN-systemet och UNFPA har tilldelats ibelblkningskonlérensens handlingsplan, är del motiverat att såsom SIDA föreslåröka det svenska bidraget för (/76) från 20till 25 milj, kr. förord;ir vidare att regeringen inhämtar bemyndigandeatt, om den lbrts;itta utvecklingen motiverar del. lämna utfästelse om bidragpå 25 milj. kr. för vartdera av verksamhetsåren 1976 och 1977 (budgetåren1976/77 och 1977/78). Bidrag till internationella enskilda organisationerför i huvudsak verksamhet inom befolkningsområdet uppgick under budgetåret1973/74 till 21 milj. kr. och beräknas för innevarande budgetår uppgå till 30milj. För /76 föreslår SID.\ ett ökat bidrag tillInternationella familjeplaneringsförbundet (IPPF). Denna organisationförmedlar bistånd till fa- miljeplaneringsverksamhetsom bedrivs av medlemsorganisationer i . Enligt SIDA:s förslag har enutfästelse gjorts till IPPF om ett svenskt bidrag på 25 milj. kr. för vart ochett av budgetåren 1975/76-1977/78. Inom ramen för en treårig utfästelse på 4,5milj. för budgetåren 1973/74-1975/76 kommer bidrag att lämnas tillVärldskyrkorådets befolkningsprogram. 1 motionen 1975:730 av m. fl. (fp),hemställs att i enlighet med vad som anlörs i motionen understrykerden förpliktelse atl ge ökat stöd till familjeplanering som bör följa i (punkt 6). I motionen 730 framhålls bl. a. attfamiljeplanering måste ses inte bara mot bakgrund av befolkningsproblemen överhuvud taget utan också som en fråga av stor humanitär betydelse. I denna motionliksom i motionerna 246 och 729, vilka dock inte har några särskilda yrkandenom familjeplaneringsinsatser, fastslås att familjeplanering måste sättas in iett större socialt sammanhang för att kunna påverka befolkningsutvecklingen.Motionärerna är eniga om att familjeplanering alltjämt måste utgöra ett viktigtled i den svenska biståndspolitiken. Riksdagenhar tidigare noterat (UU 1972:6, 1974:3) den starka satsning påfamiljeplanering som sker inom den svenska biståndsverksamheten. Avpropositionen 1975:1 framgåratt det totala stödet till familjeplaneringsverksamhetför innevarande budgetår uppgår till ca 105 milj. kr. För /76beräknas ca 145 milj. kr. En gradvis förskjutning av det svenskafamiljeplaneringsbiståndet har ägt rum till förmån för internationellaprogram. Avföredragningar inför utskottet har framgått att intresset för familjeplaneringsinsatserhar ökat efter . Det kan konstateras attmöjligheter finns att tillmötesgå framställningar från våra programländer omökade insatser inom länderramarna liksom framställningar från länder utanförprogramländerkretsen, under förutsättning att de är inordnade i en allmän socialomvårdnadspolitik. Vidare kommer , som framgår av propositionen, attöka sitt stöd till liksom lämna fortsatt stöd tillenskilda organisationers befolkningsprogram. Motionen 730 torde fåanses besvarad i denna del. att anser motionen 1975:730, i vad avserstöd till familjeplanering, besvarad med vad utskottet anfört. 19.Kvinnans situation i u-liinderna Propositionen (s. 24) FN har proklamerat som det internationellakvinnoåret. En världskonferens i FN-regi skall äga rum i isonimar. Konferensen skall behandla olika aspekter av kvinnans dellagande isamhällsutvecklingen i både rika och fattiga länder. Frånbiståndspoliliska utgångspunkter iir det naturligt att verkar för attkonferensen ägnar stor uppmärksamhet åt kvinnans situation i ochbidrar lill au öka mtijiigheterna för kvinnorna alt på lika villkor delta iutvecklingsprocessen. Konferensen bör söka belysa hur politiska, ekonomiska ochteknologiska föiändringar främjar eller motverkar strävanden lill jämställdhetmellan könen och en förändring av traditionella könsroller. Delegationenför jämställdhet mellan män och kvinnor har i uppgift att samordna ochstimulera aktiviteter i med anknytning lill kvinnoåret. Inom ramen förbidrag till FN:s generalsekreterare för verksamhet med anknytning tillstrategin fördel andra utvecklingsårliondet har med 2,2 milj. kr. stöttförberedelsertia för det internationella kvinnoåret. Idelta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:729 av m. fl. (c),i vad avser hemställan att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen under rubriken anförtsbeträffande särskild hänsyn till kvinnornas situation vid utformningen avkonkreta biståndsprojekt (punkt B. 12 b), dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan atl uttalar att bör vidga sitt stöd tillinsatser för att stärka kvinnans ställning i u-ländcrna, bl. a. genom särskildaprogram för utbildning i samarbete med FN och dess fackorgan (punkt 31). Som riksdag konstaterade (UU 1973:3) intararbetet för atl stärka kvinnans roll i samhällsutvecklingen en viktig plats idet svenska utvecklingssamarbetet. Enligtde av SIDA tillämpade riktlinjerna ingår beskrivningar av kvinnans situation ide land- och sektoranalyser som görs i samband med våra insatser. Vidareuppmärksammar SIDA möjligheterna alt lämna finansiellt stöd till sådana svenskaorganisationer som önskar fördjupa och öka samarbetet avseende kvinnanssituation med motsvarande organisationer i . SIDAstödjer studieaktiviteter och utarbetande av studiematerial rörande kvinnornassituation i olika . Svenskabiståndspolitiska synpunkter i fråga om främjandet av kvinnans deltagande iutvecklingsprocessen samt en redogörelse för insatser härvidlaglämnades i SIDA:s anslagsframställning för /75 ur vilkenföljande må citeras: Ett stort antal internationella organisationer,såväl mellanstatliga som frivilliga, har som ett led i de allmännautvecklingssträvandena påtalat behovet av att förbättra kvinnans situation. IFN-strategin för det andra utvecklingsårtiondet omnämnes kvinnans särskildaproblem med orden "kvinnans integration i den totala utvecklingsprocessenmåste uppmuntras". Det talas inte om några konkreta åtgärder för attförverkliga detta syfte. antog emellertid ECOSOC ett stort antalresolutioner i ämnet bland vilka särskilt kan nämnas den om kvinnornasdeltagande i landsbygdutvecklingen. proklamerades 1975 som detinternationella kvinnoåret. Sverigehar tagit initiativ till och aktivt stött olikakvinnoutbildningsprojekt i i samarbete med bl. a. och , genomFN:s utvecklingsprogram (UNDP), FN:s ekonomiska kommission för (ECA)samt under bilaterala avtal. De totala svenska åtagandena för denna verksamhetsedan 1963 uppgår till . I samband med enskildaorganisationer har därutöver /6 7-1972/73 ca 6 miljonerkronor gått till insatser för flickor och kvinnor i . Deterbjuder stora svårigheter att formulera en enhetlig strategi för integreringav kvinnan i utvecklingsprocessen som skulle kunna vara styrande för svenskbiståndsverksamhet. Det måsle även i detta avseende vara det svenska biståndetsuppgift att stimulera varje lands egna ansträngningar och anpassa stödet tilllokala förhållanden -ekonomiska,sociala och politiska - som råder i de ländersom erhåller svenskt bistånd. Utrymme finns här för ett ökat svenskt agerande ikombination med en uttalad villighet att ställa resurser till förfogande. Engemensam utgångspunkt oberoende av vilket land det gäller tycks dock vara attkvinnans ställning förbättras i samband med att situationen för eftersattagrupper förbättras - grupper i vilka kvinnorna ofta utgör ett dominerandeinslag. Åtgärder måste följaktligen sättas in på många områden: sysselsättning,utbildning, hälsovård m. fi. Detta utesluter inte behovet av specifikakvinnoinsat.ser. I vissa fall är sådana nödvändiga. Del är väsentligt att tillseatt alla de utvecklingsprojekt i vilka gör insatser och vilka har somhuvudmål all bidra till social och ekonomisk utjämning och utveckling inteleder till en försämring av kvinnans situation utan tvärtom där så är möjligtmedverkar till en mobilisering av kvinnorna till deltagande iutvecklingsprocessen. Ilinje med detta och som tidigare nämnts avser SIDA att i ökande utsträckningfinansiellt stödja sådana svenska organisationer som önskar fördjupa och ökasamarbetet avseende kvinnans situation med motsvarande organisationer iu-länderna. stödjer också de mellanstatliga organisationernasverksamhet syftande till att öka kvinnans deltagande i utvecklingsprocessen.Ett ökat stöd till dessa organisationers verksamhet på detta område börövervägas och närmare instruktioner bör utfärdas för det svenska officiellauppträdandet i internationella sammanhang. SIDA:s utredning om kvinnan i utvecklingsprocessenhar framlagts och överväganden pågår om det konkreta förverkligandetav utredningens rekommendationer. Utredningen sändes under hand tillintressenter såsom politiska partier, kvinnoförbund och ungdomsförbund samtstudie-och löntagarorganisationer i avsikt,dels att inhämta synpunkter påförslagen, dels att stimulera till direktkontakter med motsvarandeorganisationer i och att stimulera till medverkan i utformningen avstudiematerial. Hithörande frågor kommer att behandlas vid FN:sinternationella kvinnokonferens i med början . a. utformas ett internationellt aktionsprogram för attfrämja jämställdhet mellan män och kvinnor samt för att öka kvinnornasdeltagande i samhällsutvecklingen. Ipropositionen framhålls att det från biståndspolitiska utgångspunkter ärnaturiigt att verkar för att konferensen ägnar stor uppmärksamhet åtkvinnans situation i och bidrar till att öka möjligheterna förkvinnorna att på lika villkor delta i utvecklingsprocessen. Konferensen börsöka belysa hur politiska, ekonomiska och teknologiska förändringar främjareller motverkar strävanden till jämställdhet mellan könen och en förändring avtraditionella könsroller. Sverigehar med 2,2 milj. kr. stött förberedelserna för det internationella kvinnoåret.Detta bidrag motsvarar av kostnaderna. Frågorrörande svenska insatser för att främja kvinnans deltagande i samhällsutvecklingeni torde även komma att behandlas i den biståndspolitiskautredningen. Avden redogörelse som lämnats framgår att har gjort insatser förutbildning av kvinnor i som vid en internationell jämförelse ler sigbetydande. Utskottet konstaterar att riktlinjerna för insatser på detta likabetydelsefulla som svårbemästrade område är under utveckling. Motionerna 729 och 730torde fö anses besvarade i denna del. 1. att anser motionen 1975:729, såvitt angårhänsyn till kvinnornas situation vid utformningen av biståndsprojekt, besvaradmed vad utskottet anfört, 2. att anser motionen 1975:730, såvitt angårinsatser för att stärka kvinnans ställning i , besvarad med vadutskottet anfört. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:729 av m. fl. (c),i vad avser hemställan att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen under rubriken "Miljöproblem"anförts beträffande maximala miljöhänsyn vid utformningen av svenskabiståndsprojekt i fattiga länder m. m. (punkt B. dels mouonen 1975:1159 av (), varihemställs att ger regeringen i uppdrag att de projekt som handhas avSIDA bör planläggas så att ekologiska bedömningar föregår varje u-hjälpsprojektsom innebär ett ingripande i naturen. I motionerna understryks önskvärdheten av attsvenska biståndsprojekt utformas så att inga skador tillfogas miljön. Enligtgällande riktlinjer genomförs svenska insatser i på ett sådant sättatt de ekologiska effekterna blir så gynnsamma som möjligt med hänsynstagandetill det berörda u-landets förutsättningar och utvecklingspolitik. U-ländernasmest pressande miljöproblem ligger ofta i deras fattigdom, i bristen pådrickbart vatten, i dålig kost och undermåliga bostäder. Även inom jordbruketär det ofta fattigdomen som leder till miljöproblem. Bönderna tvingas, för attfå fram årliga skördar, att bruka jorden på ett sätt som leder till sjunkandeavkastning och erosion. Dessa problem kan avhjälpas bara med en förbättradlevnadsstandard för folkflertalet i . Församarbetet med inom lantbrukssektorn tillämpas följande riktlinjer: a) Man söker stärka u-landets egen kompetens på det ekologiska området,t. ex. genom att ställa expertis till förfogande, genom att stödja utbildningoch forskning osv. b) Ingensvensk medverkan sker i projekt med uppenbart miljöskadliga effekter. c) Stöd ges till förundersökningar av ekologisk art. d) Ekologisk sakkunskap deltar viddetaljutformningen av svenska insatser. SIDA och naturvetenskapliga forskningsrådet samverkar i Sekretariatet Denna institution fungerar som konsult åt de båda stiftarna och sominitiativtagare till utbildnings-och forskningsinsatser. Syftet med motionen729 i denna del och motionen 1159 torde vara tillgodosett, varför motionernafår anses besvarade. att anser motionen 1975:729, i vad avsermiljöhänsyn vid utformningen av svenska biståndsprojekt, samt motionen1975:1159 besvarade med vad utskottet anfört. I motionen 1975:458 av herr (jillström m. fl. (s),föreslås att regeringen dels vidtar åtgärder för att öka de personellainsatserna inom för specialundervisningen i , dels prövarförutsättningarna för ett åriigt bidrag till den frivilliga bidragsfbnden förUNESCO:s specialundervisning. Bakgrunden till detta ärende är följande. Sverigehar vid generalkonferenser pekat på vikten av atthandikappade erbjuds möjligheter att delta i kulturella aktiviteter ochutbildning. Vid femtonde general konferens framlade på denordiska ländernas vägnar ett förslag om en höjning med avUNESCO:s program för specialundervisning. Efter en längre debatt beslutadekonferensen utan omröstning att uppmana sekretariatet att i sin planering sökastärka programmet för specialundervisning. En tjänst inrättades en kort tiddärefter inom för detla ändamål. Denverksamhet som har bedrivit på specialundervisningens områdehar i huvudsak finansierats över den reguljära budgeten. Vidare upprättades1968 en frivillig fond som skulle bidra till finansieringen. bidrog1969 med en mindre summa till fonden. I övrigt har bl. a. och Thailandbidragit. Fondens medel är i det närmaste uttömda. Utskottethar erfarit att intress;et för insatser på specialundervisningens område harökat i många . Mot denna bakgrund finner utskottet det befogat attSverige inom återigen framhåller vikten av att det ges prioritet åtdessa insatser för en av de mest eftersatta befolkningsgrupperna i u-ländernasamt att tillräckliga medel anvisas ur den reguljära budgeten. Beträffandeförslaget i motionen 458 om ett åriigt bidrag till den frivilliga fonden villutskottet hänvisa till den svenska principinställningen att de mellanstatligabiståndsprogrammens verksamhet i regel bör finansieras med allmänna bidrag.U-ländernas intresse för insatser på specialundervisningens område bör beaktasvid fördelningen av resurserna inom reguljära budget. Av principiellaoch administrativa skäl bör stor återhållsamhet iakttas när det gäller bidragtill särfonder för olika ändamål. Självfalletkan svenska insatser i samarbete med , s. k. multi-biprojekt, bliaktuella om ett mottagariand för svenskt bistånd önskar insatser på dettaområde. Syftetmed motionen 458 torde i huvudsak vara tillgodosett. Motionen torde därmed fåanses besvarad. att anser motionen1975:458 besvarad med vad utskottet anfört. 22.SIDA:s organisation och funktioner Propositionen(s. 76-79) SIDA är central myndighet för del direktautvecklingssamarbete som bedriver med . 1 den omfattningregeringen föreskriver samarbetar styrelsen dessutom med mellanstatligaorganisationer. SIDA leds av en styrelse. Chef för SIDA är en generaldirektör.Verksamheten i bedrivs inom tio byråer: länderbyrån, industribyrån,lantbruksbyrån, undervisningsbyrån, belblkningsbyrån med sektionen för hälso-och näringsfrågor, utredningsbyrån, ekonomibyrån, rekryterings- cohulbildningsbyrån, personaladministraiiva byrån saml inlbrmationsbyrån. SIDA hardärutöver biståndssektioner vid nio u-landsambassader och vid ambassaden i . 4 201 6.% SIDA har liärulövcr giviis rätl allinrätta 6 ijänslcr. Dcssulom lillkoiiimer viss personal som avlönas mctlnicclcl som aiivisals för c.\pcriis, liksom av arbeismark-nadsslyrclscn;in\isadc vapenfria ijiinslcplikliga. Personal vid och utgilior för hislåndskonioren hartidigare hudgeiår hcll ledovisais under reservationsaiislagel III C 2.Bilalcralt ulveckiingssamarbele. Föredragande statsrådet framhåller bl. a. att SIDAi sin anslagsframställning redovisar hur personalen upplever en rad brister isin anställningstrygghet. Somersättning för redan inrättade arvodes- och exlra ijänsicr kommer SIDA alt tillförassju nya tjänster. Detta medger atl sedan lång lid ansiiilld biträdespersonalsaml handläggare inom ekonomibyrån och informationsbyrån kan få extraordinarie tjänst. För att SIDA skall kunna öka sin kapacitet beräknas härutövermedel för sju nya tjänster vid hemmamyndigheten, varav en personlig. Tvåtjänster avses utnyttjas för att ge den föreslagna beredningen föru-landsforskning tillfredsställande kansliresurser. Övriga nya tjänster avser delsbiträdespersonal, dels en handläggare vid länderbyrån och en vidlantbruksbyrån. delar SIDA:s uppfattning att biståndskontoren bör ses som en del avverkets administration. 1 linje med SIDA:s förslag beräknas medel för extraordinarie tjänster för tio anställda vid biståndskontoren. Kostnaderna för tioextra ordinarie tjänster för biståndskontorspersonal beräknas till 1 200000kr. 1detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:729 av m. (c),i vad avser hemställan atl beslutar vad i motionen under rubrikenanförts beträffande SlDA:sberedningsansvar (punkt B. dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemsiällan att utöver regeringens förslag beslutar tilldelaSIDA 10 ersättningstjänster och 7 kapaciteishöjande tjänster i enlighet medvad som anförs i motionen (punkt 40). Motionen 730 tar sikte på en ökning av antalettjänster i SIDA :s organisation. Motionärerna anser att SIDA bör 11 begärda 31tjänster, då det annars kan uppstå risker bl. a, för organisationenseffektivitet och dess kontrollmöjligheter. 1SlDA:s anslagsframställning föreslås bl. a. inrättande av 14 nya tjänster vidförvaltningen i för att tillgodose behovet av ökad kapacitet. SIDAredogör för de konsekvenser i fråga om sjunkande kvalitet på biståndet somskulle följa av oförändrad eller än mer vid sänkt personalstyrka. Vidarevädjar SIDA om statsmakternas medverkan för atl vissa kategorier personal, somnu inte har extraordinarie tjänster, i största möjliga utsträckning skall fåsådana. Det gäller personal som finns inom verket och antingenhar lön som vikarie eller som exlra tjänstemän eller åtnjuter arvode, varförstatsverket redan har utgifter för dem och i realiteten knappast torde viljafriställa dem. Extraordinarie personal, som erhållit tjänstledighet för attarbeta vid biståndskontoren eller i andra funktioner inom utvecklingsbiståndet,har ersatts av vikarier, av vilka många saknar bot-tenijänst.