bet · FY01SoU5 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till all ett slopande av bestämmelserna kunde ge utrymmeför möjligheter till missbruk fann utskottet emellertid del motiverai atlfrågan övervägdes ytterligare. Utskottet, som framhöll att det var angelägetatl de aktualiserade frågorna löstes, ansåg sig ha befogad anledningräkna med all förslag förelades inom en nära framlid med hänsyn lillatt förslagen i familjepolitiska kommitténs slutbetänkande var avsedda allgenomföras . Sedanföregående års riksdagsbehandling i frågan har ochstatskontoret framlagt en rapport - Administration av bidragsförskott m. m. -som innehåller förslag om att bidragsförskotlsverksamheien skall överföras frånkommunerna till försäkringskassorna och . Med hänvisningtill vad familjepolitiska kommittén anfört i sitt slutbetänkande har verkendärvid också föreslagit en ändrad finansieringsform för bidragsförskotten ochförutsatt att konsekvenserna av en sådan ändring skulle tas i beaktande i ettstörre sammanhang där kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna äraktuell. Efter remissbehandling har socialministern i slutet av förra åretöveriämnal rapporten till kommunalekonomiska utredningen. Utskolietvill ånyo framhålla att det är synneriigen angelägel att den i motionenupptagna frågan bringas till en lösning. I överensstämmelse med vad utskottetanförde föregående år kan det dock finnas anledning överväga atl för rättenlill bidragsförskott uppställa en spärregel med mera begränsad räckviddän den nuvarande. Därigenom skulle fall av uppenbart missbruk av förmånen kunnahindras. Utskottet förutsätter att frågan löses i vart fall i samband medställningstagandet till nyssnämnda förslag om ny administration avbidragsförskotten. Med hänsyn härtill anser utskottet motionen 1975:775 inteböra föranleda någon åtgärd. 1. att antar det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 2. att till Ersättningför bidragsförskott för /76 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande förutsättningarnaför rätt till bidragsförskott atl avslår motionerna 1975:204 och1975:775. Omkostnader för statens bosättningslän. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkten C 5 (s. 49) och hemställer att till Omkostnader för statensbosättningslån för /76 anvisar ett förslagsanslag av . Dl.Bidrag till social hembjälp och färdtjänst. Regeringen har under punkten D I (s. 54 och 55) föreslagit att till Bidrag till social hem hjälp och färdtjänst för /76 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1975:206 av herrOlsson i m. fl. (s) hemställs alt hos regeringen begärutredning och förslag som syftar till atl vidga möjligheterna för handikappadeatt erhålla bilbidrag i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1975:475 av herrFågelsbo (c) hemställs alt hos regeringen begär sådan ändring avgällande statsbidragsregler för det s. k. mopedbidraget att kravet på att denhandikappade själv skall vara i stånd att köra bilen slopas. 1 motionen 1975:479 av herrHagberg i m. fl. (s) hemställs atl beslutar att hos regeringenbegära prövning av möjligheterna alt genom differentiering av bidraget lillsocial hemhjälp främja kommunernas intresse för försöksverksamhet medkulturinriktad social hemhjälp i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen 1975:1269 av fruMarklund m. fl. (vpk) hemställs att uttalar sig för att bilenerkänns som ett tekniskt hjälpmedel för rö-relsehandikappade. I motionen 1975:1270 av fruMarklund m. fl. (vpk) hemställs a) att beslutaratl vissa i motionen angivna minimikrav om antalresor, tillgänglighet, typ av resor, avgifter och rätt atl utnyttja färdtjänstskall gälla som villkor för utbekommande av statsbidrag till färdtjänst förhandikappade, b)atl hos regeringen hemställer om åtgärder i syfte all utröna hurmånga kommuner som saknar färdtjänst och orsakerna härtill saml alt fråganprövas om förstärkt statsbidrag lill kommuner med särskilt högafördtjänslkoslnader, exempelvis glesbygdskommuner. 6.I motionen 1975:1271 av () hemställs atl hos regeringenbegär a) atl vad socialutskottet anförii belänkandet 1973:5 beträffande social hemhjälp för ensamstående meddelas isocialstyrelsens Råd och anvisningar, b) att en prövning avbidragsreglerna för social hemhjälp företas i syfte atl i möjligaste månundanröja sådant prioriteringstvång som medför att ensamstående hjälpbehövandesätts i efterhand. Efter beslut av höstriksdag utgår fr. o.m. statsbidrag till kommunernas färdtjänst för handikappade.Bidrag utgår av bruttokoslnaderna för verksamheten. Genom samma beslutinfördes nya regler för statsbidrag lill kommunernas kostnader för social hemhjälpoch familjedaghem. I förhållande till tidigare gällande regler innebar beslutetbl. a. att bidragsunderiagei för dessa verksamheter utvidgades. Statsbidragetär även i dessa fall av brultokostnaden för verksamheten. 1sitt av godkända belänkande SoU 1974:41 uttalade ett i detta avseendeenhälligt socialutskott att statsbidraget lill den kommunala färdtjänsten intebör förknippas med mera detaljerade föreskrifter som villkor för bidrag. Ettsådanl förenklai statsbidragssystem bör som kommunalekonomiska utredningenföreslagit och som socialministern förordat prövas somomfattar för atl del skall ulrönas om reglerna för slalsbidragtill kommunerna allmänt kan göras enklare. framhöll vidare bl.a. att det är viktigt atl det nya bidragssystemet noggrant följs upp ochutvärderas , något som också kommer atl ske enligt vad somangavs i propositionen. Vadutskoliet sålunda anförde för kort lid sedan äger fortfarande giltighet.Utskottet är därför inte berett biträda motionen 1975:1270 av m.fl. (vpk), vari yrkas atl vissa i motionen angivna minimikrav i fråga omantalet resor, tillgänglighet, typ av resor, avgifter och rätt att utnyttjafärdtjänst skall uppställas som villkor för rält till statsbidrag. Med hänsynlill den utvärdering av del nya bidragssystemet som skall göras påkallar ettyrkande i samma moiion om undersökning av bl. a. orsakerna till atl vissakommuner saknar färdtjänst inte någon åtgärd. Likaledes avstyrks ettförslag i motionen som syftar till atl kommuner med särskilt högafärdtjänsikostnader, exempelvis glesbygdskommuner, skulle fö ett förstärktslalsbidrag; ett bifall till detta yrkande skulle stå i strid med principen attstatsbidragssystemet skall vara enkelt och ha generell inriktning. I enlighetmed det anförda avstyrker utskottet motionen 1975:1270. Äveni tre andra motioner - motionen 1975:206 av i m. n. (s),motionen 1975:475 av () och motionen 1975:1269 av . (vpk) - tas upp frågor som har samband med förra årets reform påfärdtjänstområdel. Samtliga motionsyrkanden syftar till att vidga möjligheternaför handikappade att få statsbidrag för inköp av bil. Äveni anledning av dessa motioner finns skäl hänvisa lill vad som anfördes avutskottet vid behandlingen av propositionen rörande färdtjänsten. Utskotteterinrade om de statsbidragsmöjligheter som finns för anskaffning av motorfordonför handikappad som behöver sådanl fordon för resa till och från arbete ochstudier. Vidare anfördes alt utskottet för sin del ansåg alt den ekonomiskasatsning som från statens sida i samband med den aktuella reformen borde göraspå färdtjänstområdet borde inriktas på åtgärder som har en generell inriktning.Utskottet ville därmed inte utesluta all det kan vara motiverat att näreffekterna av det nyinförda statsbidraget utvärderats ånyo överväga huruvida ibidragsunderiagei bör få ingå även kostnader för bilanskaffning eller om detkan vara lämpligt alt på annat sätt stimulera kommunerna att tillhandahållavissa handikappade egen bil. Utskottets betänkande var enhälligt även i dennadel. Uttalandet lämnades utan erinran av . Utskottetanser inte att det finns anledning till omprövning av det ställningstagandelill frågan, som i enlighet med det sagda gjordes för några månader sedan.Motionsyrkandena avstyrks därför. I den mån motionsyrkandena endast har tillsyfte att förändra detaljvillkoren för rätt till statsbidrag från anslagetBidrag till tekniska hjälpmedel vill utskottet tillägga attsjukvårdshuvudmännen kommer att helt svara förtillhandahållandet av sådana hjälpmedel. En närmare redovisning i dettahänseende lämnas under punkten 38. Imotionen 1975:479 av i m. fl. (s) föreslås alt möjligheternaskall prövas atl genom differentiering av bidraget lill social hemhjälp främjakommunernas intresse för försöksverksamhet med kulturinriktad social hemhjälp.Motionärerna menar att till kulturinriktad social hemhjälp bidrag skulle utgåmed en något högre procentsats än för hemhjälpen i övrigt. Utskottetvill erinra om atl från det s. k. glesbygdsanslaget - till vilkel medel numeraanvisas under anslaget till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet - under en följd av år betydande bidrag beviljats lill ihuvudsak kommuner och landsting för bl. a. olika former av kulturell service.Verksamheten syftar bl. a. till alt finna organisatoriska lösningar som gör detmöjligt att fö lill stånd en fungerande service inom ramen för rimligaekonomiska insatser. Även för nästa budgetår har regeringen beräknat medel förbl. a. angivna ändamål. Utskottet har under punkten 2 tillstyrkt all debegärda medlen anvisas. Utskottet är däremot inte berett all tillstyrka alldet utreds om stöd till försök med kulturell service lämpligen kan utgågenom ett differentierat stöd till social hemhjälp. Ett införande av en sådandifferentiering skulle stå i strid med den genom förda reformen, sombl. a. innebär alt statsbidraget skall utgå utan detalj kontroll gentemotkommunerna från statens sida. Härtill kommer att det enligt utskottets meningknappast framstår som motiverat att starkare prioritera stödet lill kulturellsocial hemhjälp än det stöd som utgår för hjälp åt handikappade, åldringar ochbarnfamiljer med viss basservice i form av omvårdnad såsom städning, bäddning,matinköp och matlagning. Under hänvisning lill det anförda avstyrker utskottetmotionen 1975:479. Utskottettar här slutligen upp till behandling motionen 1975:1271 av ().Motionen avser frågan om social hemhjälp till ensamstå' ende. Sombakgrund till yrkandena i motionen må nämnas följande. Enligt de regler somgäller från den utgår statsbidrag till kommunernasbrultokostnader för bl. a. hemvårdare, hemsamariter, barnvårdare och där medjämföriig personal, vilka härtill huvudsaklig uppgift att hjälpa åldringar,handikappade och barnfamiljer som bor i egen bostad. Reglerna överensstämmermed tidigare gällande regler b|. a. såtillvida att för rätt till statsbidragkrävs alt hemhjälpspersonalen skall ha till huvudsaklig uppgift att hjälpa deuppräknade grupperna. I råd och anvisningar rörande den sociala hemhjälpen,som utfärdat , behandlas i skilda avsnitt hemhjälpen åtbarnfamiljer och hemhjälpen åt åldringar och handikappade. 1 sistnämnda avsnittanförs att även ensamstående , som på grund av tillfällig sjukdominte kan sköta sitt husliga arbete, kan om arbetskraftstillgången tillåter fåviss hjälp, I en motion till riksdag anförde motionären atlensamslående i aktiv ålder, som drabbas av sjukdom eller tillfälligt handikapp,i praktiken är utestängda frän möjligheten att få social hemhjälp. Motionärenhävdade att en person, som bor ensam, vid sjukdom är mer hjälplös och utlämnadän en familjemedlem. Det vore därför sakligt sett berättigat med enprioritering till förmån för den ensamstående. Mot angivna bakgrund yrkademotionären att skulle anhålla om en översyn av bestämmelser ochanvisningar för social hemhjälp. Socialutskottetanförde i sitt av godkända betänkande i denna del följande. Utskottet kan helt ställa sig bakom åsikten att vidsjukdom en person, som bor ensam, ofta har betydligt större behov av hjälp ihemmet än den, som bor tillsammans med annan vuxen person. Då motionsyrkandetskall bedömas måste emellertid beaktas att den sociala hemhjälp som kommunernabedriver fortfarande befinner sig under utbyggnad och att en prioritering avde ensamstående därför skulle gå ut över barnfamiljer, åldringar ellerhandikappade. Med hänsyn härtill kan utskottet inte biträda motions-yrkandet.Utskottet vill emellertid understryka vikten av att de svårigheter som uppslårför ensamstående att sköta hemmet även vid kortvarig sjukdom beaktas avkommunerna. Även en till omfattningen mycket begränsad hjälp - exempelvis medinköp - kan vara av största betydelse för den ensamstående. Då sådan hjälpofta torde kunna ges utan att andra angelägna hjälp- insatserbehöver nämnvärt eftersättas framstår det som befogat att kommunerna nogaöverväger möjligheten att lämna hjälpen. I den aktuella motionen yrkas atl vad utskottetsålunda anförde skall tas in i råd och anvisningar iämnet. Vidare yrkas alt en prövning av bidragsreglerna för social hemhjälpföretas i syfte att i göriigaste mån undanröja sådant prioriteringstvång sommedför atl ensamstående hjälpbehövande sätts i efterhand. Utskottetanser alt vad utskottet anförde om social hemhjälp lill ensamståendefortfarande äger giltighet. I enlighet med vad motionären anför framstår detsom motiverat att frågan om hemhjälp åt angivna grupp får ökad uppmärksamhet dåsocialstyrelsen utger nya råd och anvisningar i ämnet. Utskottet har inhämtatatt sådana anvisningar - som skall avse även kommunernas färdtjänst - är underutarbetande och kommer att utges under innevarande vår. Vidare har utskottetinhämtat att den i motionen upptagna frågan kommer alt närmare övervägas vidutformningen av innehållet i den aktuella skriften. Såvitt avserslalsbidragsreglerna vill utskottet framhålla all innehållet i reglerna inteutgör hinder för kommuner att erhålla statsbidrag även för social hemhjälp somlämnas åt ensamstående . Pågrund av del anförda anser utskottet att någon åtgärd i anledning avmotionen 1975:1271 inte är erforderiig. Utskottet avstyrker därför motionen. 1. beträffande vissa färdtjänst frågor attriksdagen avslår motionen 1975:206, motionen 1975:475, motionen 1975:1269 och mo tionen 1975:1270, 2. atl till Bidrag lillsocial hemhjälp och färdtjänst för /76 anvisar ett förslagsanslagav , 3. beträffande kulturinriktadsocial hemhjälp att avslår motionen 1975:479, 4. beträffande social hemhjälplill ensamstående all avslår motionen 1975:1271. Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Bidrag tilldriften av förskolor och fritidshem. Regeringen har under punkterna D 2 och D 3(s. 55-58) föreslagit (D2)all godkänner de av föredragande departementschefen förordadegrunderna för slalsbidrag lill anordnande av förskolor och fritidshem samtlill Bidrag lill anordnande av förskolor och fritidshem för /76anvisar ett reservationsanslag av , (D3) att godkänner de av föredragande departementschefen förordadegrunderna för statsbidrag lill driften av förskolor och fritidshem samtlill Bidrag till driften av förskolor och fritidshem för /76anvisar ett förslagsanslag av . I motionen 1975:207 avfruTroedsson m. fl. (m) hemställs all begär förslag lill nästkommanderiksmöte innebärande alt statsbidragen till såväl daghem och fritidshem somfamiljedaghem bestäms till en viss andel av kommunens'brultokostnader förverksamheten i enlighet med vad i motionen anförs. I motionen 1975:261 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga, atl riksdagenbeslutar a) dels att kommunerna utövergivna uppdrag alt utarbeta en plan för utbyggnad av förskolan även företarmotsvarande planering för anordnande av fritidshem, b) dels att hos regeringenhemställa om utarbetande av förslag till statliga normer för utbyggnad avbarnomsorg med hänsyn tagen till såväl det verkliga behovet av barnomsorg somtill behovet i skilda lyper av kommuner, c) dels uttala att staten på siktövertar kommunernas kostnader för barnstugeverksamhet och som ett första stegövertar lönekostnaderna för personalen, d) delsatl anordningsbidragel lill hellidsförskolan och fritidshem under D2 Bilaga 7 av budgetpropositionen höjs lill . 1 motionen 1975:476 av herrGillströmm. (s) hemställs att statsbidrag skall utgå även om viss del avsådan talbehandling som avses i motionen sker på förskolenivå. I motionen 1975:486 av fruLandberg m. fl. (s) föreslås att hos regeringen hemställer om enskyndsam översyn av formerna för konstruktionen av statens driftbidrag lillbarnstugorna. 1 motionen 1975:769 av . (s) hemställs att hos regeringen begär alt en plan för hurbarnomsorgen genom daghem, fritidshem och kompletterande fritidsverksamhetskall kunna byggas ut, så alt full behovsläckning uppnås senast inom entioårsperiod, skyndsamt utarbetas och föreläggs . I motionen 1975:1235 av herrBohman m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, atl hosregeringen anhåller om förslag till åtgärder för atl underiätta barntillsyn vidvuxenutbildning. 1 motionen 1975:1280 av herrOlsson i () hemställs a) atlriksdagen hos regeringen begär all förslag till nytt statsbidragssystem lill den kommunala förskoleverksamheten läggs fram för enligt riktlinjerna i motionen, b) attriksdagen beslutar höja bidraget till driften av daghem till . per plats och år från , c) atl beslutar höja bidraget tillanordnande av daghem och fritidshem till . per plats från , d) attriksdagen beslutar att bidraget till driften av deltidsförskola skall utgå till alla kommunens platser i dellidsgrupper, e) allriksdagen beslutar att statsbidrag till medhjälpare i deltidsförskolan skall utgå med . per barn och år från , anvisar erforderiiga medel med anledning av förslagen under punkterna b) - e). I motionen 1975:1296av m. fl. (s) hemställs a) attriksdagen uttalar att barnomsorgsplaner med sikte på full behovs täckning skall utarbetas och antas av kommunerna för utbyggandet av den kommunala barnomsorgen för åldersgrupperna , b) all ger regeringentill känna behovet av omgående överläggningar med i avsikt attfå i gång en intensifierad projektering av barnstugor, c) alt, vid överväganden omåtgärder för alt förebygga en konjunkturnedgång, ett ökat statligt stöd tillkommunerna i första hand koncentreras lill utbyggandet av barnomsorgen. Imotionen 1975:1812 (motivering i motionen 1975:1053) av mansson m. fl. (vpk) hemställs att hos regeringen begär förslag rörande statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. Som närmare redovisas i propositionen harbarnomsorgen - i form av daghem, fritidshem, familjedaghem och deltidsgrupp(tidigare lekskola) -byggts ut väsentligt under den senaste 15-årsperioden.Samtidigt har emellertid efterfrågan på nämnda service ökat i sådan grad altdet i flertalet kommuner inte är möjligt att tillgodose efterfrågan. Föralt underiätta för kommunerna att snabbt bygga ut barnomsorgen har under senareår en rad åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Bland dekonjunklurpolitiska åtgärder som på regeringens förslag beslutades vid ingick en tillfällig fördubbling 15 oktober 1973-31december 1974 - från . - av de gällande statligaanordningsbidragen till daghem och fritidshem. beslutades om enkraftig höjning av del statliga driftbidraget fr. o. m. den 1 juli 1974.Driftbidragel höjdes då med . per plats och år fördaghem och med . per plats och år för fritidshem. Dessaåtgärder har lett lill en kraftig igångsättning av nya daghems- ochfrilids-hemsbyggen . 1 budgetpropositionenföreslås alt det gällände anordningsbidragel lill dag hem och fritidshem på . höjs till per plats fr. o. m. . Vidare föreslås att driftbidragen till daghem från iår höjs med . per plats och år och till fritidshem med500 kr. per plats och år. Imotionerna 1975:261 av m. fl. (vpk) och 1975:1280 av herrOlsson i () yrkas att anordningsbidraget skall höjas med ytterligare . I sistnämnda motion yrkas även atl driftbidragettill daghem skall höjas med . utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes lill . per plats och år. mening är del, i överensstämmelse med vad socialministern anser, avstörsta vikt atl daghemsbyggandet hålls på en fortsatt hög nivå. Uppgifter somkommunerna lämnat visar emellertid en lägre utbyggnadstakt för1975 och framåt. Det statliga stödet till anordnandet och till driften avdaghem bör därför i den takt de ekonomiska resurserna medger del ytteriigareförbättras. Detsamma bör gälla stödet till kommunernas fritidshemsverksamhet.Vid bedömandet av regeringens förslag och av motionsyrkandena måste beaktasatl del statliga stödet lill den kommunala barnomsorgen ökat kraftigt under desenaste åren och utgår med betydande belopp. Mot bakgrund härav och av attriksdagen i samband med behandlingen av finansplanen (FiU 1975:1) anslöt sigtill en av finansutskottet föreslagen konjunkturpoliiisk beredskapsplan enligtvilken inom vårdsektorn bl. a. en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen bör aktualiseras,biträder ulskoitet med avstyrkande av motionsyrkandena regeringsförslaget. Enligt10 § förskolelagen skall i varje kommun finnas en av kommunfullmäktige antagenplan för förskoleverksamheten. I planen skall redovisas behovet av förskolor -dvs. daghem och deltidsgrupper - familjedaghem och annan kompletterandeförskoleverksamhet inom kommunen samt i vilken utsträckning och på vilket sällbehovet skall tillgodoses. Planen skall avse en period av . Denredovisade bestämmelsen bygger på tanken att införandet av en allmän förskola -varom bestämmelser finns i lagen - inte får medföra atl utbyggnaden avförskoleverksamhet för övriga åldersgrupper med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar eftersatts. Det har inte ansetts möjligt atl genomlagbestämmelser kräva all kommunerna skall tillgodose hela behovet avbarntillsynen i daghem. Ulskoitethar framhållit att det krav på upprättande av planer förutbyggnaden av förskoleverksamheten som uppställs i lagen bör vara ägnat attåstadkomma kraftfulla insatser på området. Utskottet har också uttalat atlcentrala bestämmelser om viss ambitionsnivå inte bör uppställas, utankommunernas planer bör redovisas lill och där sammanställas såatt del blir möjligt atl fortlöpande fö en samlad överblick av utbyggnadsnivån. sålunda tidigare uttalat äger fortfarande giltighet. Lagen träder i kraft vid kommande halvårsskifte. Det bör bli enangelägen uppgift för regeringen att, sedan samtliga kommuner fast- ställtsina utbyggnadsplaner för den första femårsperioden, på grundval avsocialstyrelsens material eller eljest tillgänglig information utvärdera effekternaav det plankrav som uppställts i lagen och av den höjning av statsbidragen somutskottet ovan tillstyrkt. Om det därvid -visar sig påkallat, bör övervägashuruvida särskilda åtgärder är nödvändiga för atl få till stånd en kraftigareutbyggnad av barnomsorgen. Såvittavser frågan om utbyggnaden av kommunernas fritidsverksamhet vill utskottetnämna att i barnstugeutredningens betänkande (SOU 1974:42) Barns frilidförordas alt varje kommun skall bli skyldig att utarbeta en plan förverksamheten, vilken plan, i likhet med förskoleplanen, bör bli föremål för ensamlad politisk bedömning i kommunfullmäktige. Betänkandet är efterremissbehandling beroende på regeringens prövning. Utskottet har för någramånader sedan understrukit angelägenheten av att förslag rörande fritidshems-och annan fritidsverksamhet möjligt föreläggs . Utskottetanser mot bakgrund av den lämnade redovisningen alt någon åtgärdinte är erforderlig i anledning av följande tre motioner, nämligen motionerna1975:769 av m. fl. (s), 1975:1296 av m. fl. (s) och1975:261 av m. fl. (vpk) i här aktuell del, i vilka framställsyrkanden som i huvudsak syftar till atl barnomsorgsplaner skall utarbetas somger full behovsläckning eller till att statliga normer för utbyggnaden skallfastställas. Vidkommande halvårsskifte skall den allmänna förskolan genomföras. Kommunerna fören lagfäst skyldighet atl anvisa plats i förskola - daghem eller deltidsgrupp -för alla barn i kommunen från höstterminen det år barnet fyller sex år.Särskilda insatser skall vidtas för yngre barn, främst 4- och 5-åringar som avfysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl har särskilt behov avstöd och stimulans för sin utveckling. Särskilda statsbidrag utgår lillkommunerna i syfte att underiätta för dem att genomföra den allmänna förskolan.Bidrag för anordnande av förskolelokaler som utnyttjas enbart fördeltidsgrupper utgår med . Vidare utgår statsbidrag lilldellidsgrupper med I .