bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — För användande avarbetsmiljöfond krävs nämligen tillstyrkan av flertalet av arbetstagarsidansledamöter i skyddskommitté eller företagsnämnd eller, om skyddskommitté ellerföretagsnämnd inte finns, av skyddsombud eller huvudskyddsombud. Liknande garantierför arbetstagarinflytande har medtagits i det av stimulans-utredningen 1974 framlagda förslaget om stimulansåtgärder för alt förbättraarbetsmiljön. Underhänvisning till del anförda anser utskottet atl motionen 1975:153 i nu behandladedelar inte påkallar någon åtgärd. I flera motioner har ägnats uppmärksamhet åtutbildningen och forskningen på arbetsmiljöområdet. Imotionen 1975:1295 av m. fl. (s) begärs att inom arbetsliv ochproduktion förekommande arbetsskyddsfrågors koppling till utbildning,kostnadsansvar, information och organisation skall bli föremål fören genom- Motionärerna lar upp flera frågor som de anser bör utredas. Önskemåleninnebär i huvudsak följande. Basutbildningen för skyddsombuden bör förbättrasoch kontinueriig vidareutbildning av dem bör ske. Möjligheten all fö till ståndenhetlig utbildning för alla led i skydds-strukturen bör övervägas.Rekryteringen av yrkesinspektörerna bör omfatta också industrins"golvanställda". Kostnadsansvaret för skyddsombudens utbildning börses över. Möjligheten att knyta bas och ledning i tillsynsorganisationenfastare samman bör övervägas och kontinueriiga avrappor-teringar i bådariktningarna genomföras. Samarbetet mellan arbetarskyddsorganisationen påforsknings- och utbildningssidan bör vidgas till en tvärvetenskaplig samverkanmed befintliga och inom området verksamma institutioner. Utbildningen inom SÖ-områdeti ämnen som berör elevernas ansvar för produktion och arbetsmiljöfrågor börökas och arbetslivs- och arbetsmiljöorienteringen vidareutvecklas genom inslagi kursmaterialet på högskole- och universitetsnivån. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt ökad uppmärksamhet på utbildningsfrågornaär av väsentlig betydelse när det gäller åtgärder för att komma till rätta meddåliga arbetsmiljöer. Utbildningsfrågornas stora betydelse kom till uttryckvid den arbelsplalsremiss som föregick arbetsmiljöreform, ochutbildningsåtgärder utgjorde ett väsentligt led i de av statsmakterna beslutadeinsatserna för en bättre arbetsmiljö. Sålunda fick arbelarskyddsfonden kraftigtförstärkta resurser för bl. a. utbildningsändamål. En utbildningsdelegationknöls till arbetarskyddsstyrelsen med uppgift att vara ett organ för samråd ochsamverkan i utbildningsfrågor på arbeiarskyddsområdel. Delegationen skallfortlöpande följa behovet av utbildning i arbelarskyddsfrågor för dem som ärverksamma i arbetslivet och verka för all sådan utbildning kommer till ståndsamt all samordning sker av utbildningsverksamheten på området. Efterstatsmakternas beslut har utbildningsverksamheten på arbetsmiljöområdet ökatväsentligt. På s. 13-15, 23 och 24 i detta belänkande lämnas en redogörelse fördet aktuella läget i fråga om utbildningen, vartill utskottet hänvisar. Medanledning av innehållet i motionen finns här särskilda skäl att peka på bl. Omkring75 000-100 000 skyddsombud beräknas under innevarande budgetår genomgågrundutbildningen Bättre arbetsmiljö. Kursmaterialet till utbildningen harutarbetats inom arbetarskyddsnämnden som är SAF:s och LO:s gemensamma organ förutbildning och information m. m. på arbeiarskyddsområdel. Arbetarskyddsnämndenhar beslutat inleda arbete med alt utarbeta material lör vidareutbildning påfem områden, som rubriceras på följande säll, nämligen belysning, kemiskahälsorisker, planering och projektering av arbetslokaler, skyddsombudet ochskyddsarbetet samt ergonomi. Ett vida-reulbildningsmalerial beträffande bullerhar redan utarbetats, och nämnden har från arbelarskyddsfonden erhållit anslagför produktion av materialet. SAF, LO och PTK har träffat enöverenskommelse om utbildning i arbelsmiljöfrågor, som avser såvälgrundutbildning som vidareutbildning av skyddsombud, arbetsledare och deanställdas representanter i skyddskommitté. Vidareutbildning kan omfatta såvälfördjupade kunskaper inom de ämnesområden vilka ingår i grundutbildningen somspecialkurs. Utbildningens inriktning och omfattning fastställs avförbunds-parterna eller, om de är ense därom, inom förelagen med hänsyn tillden särskilda arbetsmiljösituation som föreligger. Planering av grundutbildningensuppläggning och genomförande samt av vidareutbildning sker i skyddskommittén.Om sådan saknas sker planeringen i samråd mellan arbetsgivare, arbetstagarnaoch berörd facklig organisation eller efter överenskommelse i företagsnämnden. Ifråga om det i motionen upptagna spörsmålet om kostnadsansvaret vill utskotteterinra om all enligt arbetarskyddslagen arbetsgivaren och arbetstagarnagemensamt svarar för utbildningen av skyddsombud. I den ovan nämnda uppgörelsenmellan SAF, LO och PTK har intagits en bestämmelse om ersättning vid utbildningi arbetsmiljöfrågor enligt vilken företaget skall betala arbetstagare förföriorad arbetsförtjänst eller, om utbildningen varit föriagd lill fritid, somom utbildningen skett på arbetstid. I anslutning till del sagda finns del skälalt även erinra om att bidrag från arbetarskyddsfonden utgår tillgrundutbildningen av skyddsombud m. fl. Närdet gäller utbildningen inom SÖ- och UKÄ-områdena finns det anledning atlhänvisa till del arbete som pågår inom den av UKÄ tillsatta samrådsgruppen föratt stödja och samordna det lokala planeringsarbetet på det arbetsveienskapligaområdet och inom den av SÖ tillsatta arbetsgruppen, som har i uppgift atlutarbeta supplement för undervisningen om arbetsplatsens miljöfrågor för deyrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan samt anvisningar för undervisningen iarbetslivsorieniering vid de linjer inom gymnasieskolan som inte är direktyrkesorienterade. Underhänvisning till den sålunda lämnade redovisningen anser utskottet inte atlnågon övergripande översyn av den art motionärerna önskar nu bör komma tillstånd. Utskottet vill dock i enlighet med vad utskottet anförde vidbehandling av motionsyrkanden angående utbildningsfrågor framhålla alt sedandet nu pågående arbetet inom främst SÖ och UKÄ på att få till stånd en vidgadutbildning inom arbelsmiljöområdet slutförts man bör ånyo överväga om det ärerforderligt med en övergripande översyn. Ulskottets ställningstagande innebäratl motionen 1975:1295 avstyrks. Vidareutbildningenpå arbetsmiljöområdet las också upp i motionen 1975:1257 av m.fl. (vpk) vari yrkas dels atl företagen åläggs alt genomföra vidgad utbildningför skyddsombuden, speciellt i mätteknik och giftlära, varvid förelaget stårför kurskostnader och lön (yrkande 2 c), dels att arbelarskyddsstyrelsen ges iuppdrag att ordna yrkeshygieni-kerkurser som kan sökas fritt (yrkande 3 c). Som framgår av den tidigare i detta avsnitt lämnaderedogörelsen har arbelarskyddsnämnden inlett arbete med att utarbeta materialför vidareutbildning av skyddsombud samt har arbetsgivarna avtalsvägen blivitskyldiga atl betala skyddsombudens löner under bl. a. vidareutbildning. Ikursmaterialet ingår bl. a. undervisning i mätteknik. Avarbetarskyddsstyrelsens anslagsframställning för nästa budgetår framgår attstyrelsen avser alt under innevarande budgetår starta en försöksutbildning iarbetsmiljöfrågor för vissa särskilt kvalificerade skyddsombud och annan iskyddsarbetet engagerad, kvalificerad personal. Vidare kan nämnas attutbildningsdelegalionen f. n. genomför en kartläggning avarbetsmarknadsorganisationernas planer och önskemål beträffandevidareutbildning av skyddsombud och arbetsledare. Avsikten är att det materialsom insamlas bl. a. skall ligga till grund för delegationens bedömning avmöjligheterna att samordna insatserna vid framtagning avvidareutbildningsmaterial. Närdet gäller spörsmålet om yrkeshygienikerkurser vill utskottet erinra om atlyrkeshygien utgör ett dominerande inslag i utbildningen av skyddsingenjörer.För tillträde till utbildningen krävs i regel viss teoretisk bakgrund, menefter prövning i varje särskilt fall kan även den som saknar sådan bakgrund fådelta i utbildningen, varvid bl. a. långvarig anställning inom industrin mederfarenhet av skyddsarbete är meriterande. Medhänsyn till det anförda är någon åtgärd från sida i anledning avmotionen 1975:1257 i nu aktuella delar inte påkallad. 1motionen 1975:772 (yrkande I)av m. fl. (c) yrkas altriksdagen skall uttala atl de psykosociala arbetsmiljöproblemen ägnas ökad uppmärksamhetbl. a. genom forskningsprojekt inom ramen för arbetarskyddsfondens verksamhet. Vidsidan av arbetsmiljöulredningens arbete görs på ett flertal områden insatsersom direkt eller indirekt syftar till att förbättra den psykosocialaarbetsmiljön. Utskottet vill bl. a. peka på de förslag rörande arbetsledningsrältensom framlagts av arbetsrättskommittén och den av år 1974antagna lagen om avsättning lill arbetsmiljöfond. Medel från sådan fond kananvändas för investeringar som är meningsfulla från arbetsmiljösynpunkt ochsåledes tas i anspråk för att förbättra den psykiska miljön. När det gäller förelagsom saknar arbetsmiljöfond har slimulansutredningen framlagt förslagsom skall göra det möjligt för sådana företag atl låna pengar för investeringari arbetsmiljön för att förbättra bl. a. de psykosociala förhållandena. Vidarevill utskottet peka på den roll som anpassningsgrupperna spelar när det gälleratt förändra arbetsplatserna efter den enskildes förutsättningar. Medanslag från arbetarskyddsfonden pågår flera forskningsprojekt som rör depsykosociala arbetsmiljöproblemen. i Göteborgkartlägger sociala och psykologiska förutsättningar hos vissa kategorier avanställda i fråga om anpassning till arbetstidens förläggning och förändringari den. Vid psykologiska institutionen vid univer- sitetstuderas dels sociala effekter av arbetstidens omfattning och föriäggning, delshur olika arbetsförhållanden, bl. a. lidspress eller monotona arbetssituationer,påverkar arbetsprestation, säkerhet i arbete och arbetstillfredsställelse. Vidlaboratoriet för klinisk stressforskning på sjukhuset bedrivstvärvetenskapliga studier av skiftarbete. Medhänsyn till vad sålunda anförts anser ulskoitet inte alt något initiativ frånriksdagens sida är erforderligt med anledning av motionen 1975:772 i nu aktuelldel. Imotionen 1975:1257 (yrkande 2 b) av m. fl. (vpk) yrkas alt ettepidemiologiskt forskningscentrum upprättas i arbetarskyddsslyrelsens regi somdalamässigt registrerar yrkeshygieniska och medicinska data för alt utvärderasamband. Medanledning av motionärernas önskemål vill utskottet lill en början erinra 1974 beslutat om utveckling av ett informationssystem förmiljövården. Syftet med systemet är alt med hjälp av bl. a. ADB-teknik gemyndigheter, organisationer och enskilda tillgång till för reformarbetet påmiljöområdet erforderliga data. I miljövårdens informationssystem skall bl. a.ingå information om hälso- och miljöfariiga varor samt information av betydelsefrån arbelsmiljösynpunkl. Systemet skall utvecklas successivt under anpassningtill aktuella krav. Ansvaret för utvecklingsarbetet ankommer på en särskildmiljödalanämnd, som bl. a. har lill uppgift att lämna förslag till det närmareinnehållet i informationssystemet. Arbetarskyddsstyrelsen deltar i uppbyggnadenav systemet. Även det arbete som pågår inom yrkesskadesiatisiikutredningen haranknytning till mo-lionsspörsmålel. Utredningsarbetet avser en översyn av yrkesskadestatistikensutformning m. m. med sikte på att tillgodose angelägna önskemål om sådanaförbättringar av statistiken att den blir väl ägnad som underiag förbedömningar och ställningstaganden när det gäller insatserna för entillfredsställande arbetsmiljö. Genom tilläggsdirektiv har utredningensuppdrag vidgats till att avse också en undersökning av i vilken utsträckningdet är möjligt atl genom olika former av tillgänglig statistik eller annanredovisning av sjukdom eller ohälsa, som kan ha samband med arbetet men sominte är yrkessjukdom i yrkesskadeförsäkringslagens mening, förbättraunderlaget för åtgärder på arbetsmiljöns område. Utredningen skall också ta uppfrågan om yrkesskadesiatistikens begränsningar beträffande personkretsen. I tilläggsdirektivenanförs att det är angeläget att utredningen efter samråd medarbetsmiljöulredningen lar upp och bedömer möjligheterna att ge den statistiskaredovisningen sådan inriktning alt den förmedlar information beträffande iprincip samma personkrets som väntas bli omfattad av en ny lag om arbetsmiljön. Inomarbetarskyddsslyrelsens arbetsmedicinska avdelning pågår f n. fleraforskningsprojekt som rör epidemiologi. En undersökning, som utgör bakgrundtill det vid avdelningen befintliga silikosregistret, syftar till att befrämjaåtgärder av allmänt förebyggande natur beträffande silikos. omfattarca 35 000 exponerade individer över hela landet. Ett projekt syftar lill attgenom undersökning av personer, som i sin yrkesutövning varitutsatta för relativt höga halter av visst lösningsmedel, belysa om dettaförorsakat några påvisbara skador. Förekomsten av huvudvärk hos gjuteripersonaloch långvarigt blyexponerade arbetstagares hälsotillstånd är föremål förundersökningar i andra projekt. Ett stort forskningsprojekt avser svetsningensarbetsmiljöproblem. Medhänsyn till det arbete som sålunda pågår för att ge underiag för all upptäckanya och okända yrkesrisker anser utskottet att motionen 1975:1257 i här aktuelldel inte påkallar någon åtgärd från sida. 1detta avsnitt lar utskottet också upp till behandling ett i motionen 1975:768av m. fl. (m) framställt yrkande, som går ut på att en allsidig kommittéskall tillsättas med uppgift att kartlägga de bakomliggande orsakerna till denhöga sjukfrånvaron samt ange förslag till åtgärder för alt nedbringa denna(yrkande 1). Demedicinska expertenheterna inom SAF och LO har gemensamt slutfört en utredningangående sjukfrånvaro i arbetslivet, vari bl. a. konstateras att det r n. intefinns enhetlig frånvaroregislrering i landet samt atl om man vill engagera sigi frånvaroproblemen det i första hand krävs metodologisk forskning rörandeolika frånvaromått och frånvaroregistrering. Vidare framhålls att det är avstort intresse för parterna all få orsaksfaktorer lill sjukfrånvaron bättreklariagda, att en förutsättning för ett klarläggande är tillgången tilltillföriitliga och jämförbara statistiska material och att gjordaförsök till samordning inom arbetslivet varit otillräckliga. SedanSAF och LOöveriämnat utredningen till arbetarskyddsfonden med begäran om allfonden skulle uppmärksamma frånvaro i arbetslivet som ett högprioriterat områdeför forskning och utvecklingsarbete, har fonden beslutat föreslå SAF, LO ochTCO alt delta i en styrgrupp, vars uppgift bl. a. skall vara all på grundval avden genomförda utredningen överväga behovet av forskningsinsatser på området. Underhänvisning till det anförda och med beaktande av del arbete som pågår inomyrkesskadestatistikutredningen anser utskottet inte atl motionen 1975:768 iförevarande del bör föranleda något initiativ från . Slutligenbör i detta avsnitt även behandlas ett i motionen 1975:1257 av . (vpk) framställt yrkande av innebörd atl s. k. gruppträning,utvecklingssamtal och sensitivitetsträning skall utredas och kartläggas samtatl sensitivjletslräning skall förbjudas i lag (yrkande 5 b). Spörsmåletom s. k. sensitiviielsträning har vid tagils upp i eninlerpellation och en fråga. 1 sitt svar framhöllsocialministern bl. a. atl - med anledning av de uppgifter somframkommit om allvariiga följder av sensiliviietsträning i samband medpersonalulbildningskurser- salt i gång en utredning om riskerna förpsykiskt insjuknande i dessa sammanhang. taktmed arrangörerna av sådana kurser med begäran om information om kursernasuppläggning och innehåll saml kompetenskraven för kursledarna. Han anfördevidare att en förfrågan av till vissa sjukhus och kliniker ommisstänkta följder av ifrågavarande kurser visar atl ett tiotal personer lagtsin för behandling och alt andra patienter behandlats i öppen vård eftergenomgången eller avbruten kurs i sensiliviietsträning eller liknande. Enligtsocialministern avser styrelsen atl fullfölja dessa undersökningar för attnärmare utröna sambandet mellan kurser av ifråga-\>arande slag och behov avpsykiatrisk vård samt att, så snart undersökningarna slutförts, lämna en bredinformation i hithörande frågor och all närmare överväga de övriga åtgärder somkan behöva vidtas. Medhänsyn lill det utredningsarbete som sålunda pågår påkallar motionen 1975:1257i här aktuell del inte någon åtgärd. 1 motionen 1975:153 (yrkande 5) av m.fl. (fp) yrkas att skall föreläggas förslag om principbeslut rörandeobligatorisk företagshälsovård. I motionen 1975:1257 (yrkande l)av herrHermansson m. fl. (vpk) begärs snabbutredning och förslag om ett antal åtgärderpå förelagshälsovårdens område. Motionärerna i den senare motionen vill fördelförsta au all teknisk och medicinsk företagshälsovård underställs landstingetshuvudmannaskap och alt företagshälsovårdens utformning och personalanställningskall kontrolleras av arbetslagarna. Vidare önskar motionärerna lagstiftning omalt varje förelag med minst I 000 anställda skall ha lands-lingsanslälldskyddsingenjör och företagssköterska på heltid och atl varjeförelag med minst 2 000 anställda skall ha en företagsläkare på 2 000anställda. Landstingen bör enligt motionärernas önskemål åläggas att påmotsvarande sätt ordna företagshälsovården genom företagshälso-vårdscentralerför anställda inom företag med mindre än 1 000 anställda. Slutligen framförsyrkande om atl arbetsgivarna skall åläggas att betala för den förelagshälsovårdsom sålunda skall komma till stånd i landstingens regi. Imotionen 1975:1240 av i (s) och () begärs enökad utbildning av företagsläkare. Statsmakternafattade beslut om en planmässig utbyggnad av företagshälsovården. Tillgrund för beslutet låg bl. a. bedömningen att företagshälsovården skulle kunna tillföras sådana läkarresurser all den kom attförfoga över läkararbetskrafter som svarade mot ca 650 heltidstjänster förläkare. Enligt del för framlagda programmet för ökad utbildning iförelagshälsovård skulle utbildas bl. 45 läkare, 50 skyddsingenjöreroch 60 sjuksköterskor. har en förhållandevis snabb utveckling påområdet ägt rum. När del gäller förelagshälsovårdens läkarresurser bör dockframhållas alt enligt vad som framgår av en rapport om företagshälsovårdensläkararbetskrafter, som fram- lagtsår 1974 av den lill arbetsskyddsslyrelsen knutnaföretagshälsovårds-delegationen, företagshälsovården hitiiniills inte fåll delnytillskott av utbildade läkare som förutsattes trots atlutbildningsvolymen beträffande läkare och annan personalför företagshälosvården fördubblats i förhållande till den ursprungligenfastställda utbildningskapaciteten. framhöll 1973 utgör företagshälsovården ute på arbetsplatserna en avde mera väsentliga faktorerna för att åstadkomma en bättre arbetsmiljö. Ilikhet med motionärerna anser ulskoitet alt en fortsatt utbyggnad avföretagshälsovården är angelägen. Behovet av fortsatt expansion på området haruppmärksammats i den ovan nämnda rapporten från företagshälsovårdsdelegationen.Rapporten utgör första delen av en översyn av förelagshälsovårdens personal sompåbörjats av delegationen. Översynen kommer närmast atl avse en genomgång somgäller personal inom företagshälsovårdens tekniska del. I rapporten påpekasatt den nu rådande lä-kartillgången och aktuella rekryleringssituationen närdel gäller företagsläkare utgör ogynnsamma förutsättningar för en expansion avförelagshälsovårdens läkarresurser. Delegationen bedömer det därför inte varaväl motiverat alt just nu företa drastiska och omedelbara ökningar avutbildningskapaciteten. Däremot finns det enligt delegationen skäl att planeraför en ökning av denna utbildningskapacitet närtillgången på läkare som genomfört sin vidareutbildning (specialist- ellerallmänläkarkompetens) förbättrats. En sådan förbättring förutses inträffatidigast under slutet av . Delegationenser det som nödvändigt att åtgärder vidtas så all de små arbetsplatsernasarbetstagare kommer i åtnjutande av god företagshälsovård saml understrykerviklen av att expansionen av förelagshälsovården också omfattar den tekniskapersonalen. Delegationen föreslår all den tillfälligt fördubbladeulbildningslakten av förelagsläkare genom arbetarskyddsslyrelsens försorgbehålls tills vidare, alt möjligheterna övervägs all ytteriigare utöka utbildningskapaciteten, att inom denoffentliga sjukvårdsorganisationen läkarresurser avsätts för förelagshälsovårdvid främst mindre företag samt alt de organisatoriska och administrativaformerna - inklusive kostnadsfrågor - för företagshälsovård som skalltillhandahållas inom den offentliga sjukvårdsorganisationen utreds och prövasoch all reglerna utformas så atl verksamheten främjas. Medhänsyn till den rådande rekryleringssituationen beträffande företagsläkare ochdå frågan om en ökad utbildning av företagsläkare redan uppmärksammats avföretagshälsovårdsdelegationen anser utskottet inte atl någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen 1975:1240 är erforderiig. Utskottet vill dockframhålla viklen av alt utvecklingen inom företagshälsovården följs meduppmärksamhet. Beträffandedet i motionen 1975:1257 upptagna spörsmålet om huvudmannaskapet förföretagshälsovården vill ulskoitet erinra om alt i de förslag rörandeföretagshälsovårdens utbyggnad som i enlighet med del ovan anförda prövats av1971 års riksdag flera olika modeller presenterades för organisationen avföretagshälsovården. Huvudmannaskapet kan ligga antingen hos ett eller fleraföretag eller helt hos landstingskommun eller också vara delat mellan företagoch landstingskommun. Som utskottet framhållit då utskottet tidigare behandlatmotionsyrkande om överförande av huvudmannaskapet för företagshälsovården tillsjukvårdshuvudmännen (SoU 1971:11, SoU 1972:9 och SoU 1973:25) harorganisationsmodellerna sin utgångspunkt i de riktlinjer för företagshälsovårdsom antogs av SAF och LO . Mellan parterna pågår {. n. förhandlingar om revideringav bl. a. nämnda riktlinjer. Med hänsyn lill det anförda anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Vadhärefter angår de i samma motion framförda kraven om personalresurser inomföretagshälsovården och det näraliggande önskemålet i motionen 1975:153 omprincipbeslut angående obligatorisk förelagshälsovård vill utskottet - i likhetmed vad som framhållits då avslagit motionsyrkandenrörande ett sådant principbeslut - hänvisa till alt ett beslut om obligatoriskförelagshälsovård inte skulle påskynda utbyggnaden av företagshälsovården.Utskottet vidhåller vidare sin uppfattning alt ett beslut i frågan inte kangenomföras så länge läkarresurserna inte är sådana atl de läcker behovet inomsåväl den av samhället bedrivna hälso- och sjukvården som förelagshälsovården. Underhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet bifall lill motionerna 1975:153och 1975:1257 i här aktuella delar. Idetta avsnitt behandlar utskottet också ett yrkande i motior\en 1975:772 avherr m. fl. (c) angående slalsbidragsreglerna för företagshälsovården(yrkande 2). Enligt lagen om allmän försäkring är sjukvårdsförmånerna iprincip begränsade lill alt avse ersättning vid sjukvård. Utgifter vidhälsokontroll kan således i allmänhet inte ersättas. Däremot kan enligtsärskild bestämmelse arbetsgivare fö ersättning för hälsovårdande åtgärder somkommit hans arbetstagare till godo. Om arbetsgivare anordnar läkarvård ellervidtar andra sjukvårdande åtgärder så att försäkringskassas utgifter försjukvårdsersättning kan antas minska, kan kassan med arbetsgivaren träffaöverenskommelse om skälig gottgörelse för dennes kostnader.