bet · FY01SoU1 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottetvidhåller vidare vad utskottet anförde , nämligen att, liksom när detgäller arbetstidens längd, eventuella skyddsaspekter bör beaktas inom ramen förarbetarskyddslagstiftningen, vilken f. n. är föremål för översyn avarbetsmiljöutredningen. Det finns också skäl att erinra om att den ovan nämndaarbetsgruppen inom bl. a. skall göra enkariläggning av utvecklingen i fråga om bl. a. överlid. På grund av det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 1975:344. 1. beträffande semesterns längd att avslårmotionen 1975:154, 2. beträffande semesteriagens kvalifikationskrav attriksdagen avslår motionen 1975:40, 3. beträffande semestertillskott ellerrekreationsersättning att avslår motionen 1975:776, 4. beträffande längre sammanhängande ledighet attriksdagen avslår motionen 1975:153 yrkande 2, 5. beträffande den ordinarie arbetstidens längd m. m.att avslår motionen 1975:82 yrkande 1 och motionen 1975:482, 6. beträffande det långsiktiga målet för arbetstidsförkortningenatt avslår motionen 1975:153 yrkande 1 och motionen 1975:779, 7. beträffande sänkning av arbetstiden för vissaarbetstagargrupper att avslår motionen 1975:82 yrkande 2 och motionen1975:770, 8. beträffande översyn av arbetstidslagstiftningen attriksdagen avslår motionen 1975:493, 9. beträffande allmän övertid att avslårmotionen 1975:344. Närvarande:herrar Karisson i (s), i (c), Carishamre (m).Dahlberg (s), i Öskevik (c), (), i (s).Nordberg (s), Åkeriind (m), i (s), fröken (), fruMarklund (vpk), (), () och (). 1.beträffande semesterns längd (punkt 1 i hemställan) av (vpk) somanser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.12 som börjar med "Enligt direktiven" och slutar med "inteerforderiig" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att den nuvarandesemesterlagen är utformad som en skyddslagstiftning. Den skall vara ett skyddmot överansträngning och förtida förslitning. Den skall garantera en ekonomiskttryggad arbetsfri period av sådan längd att tillfälle kan ges till fullständigavkoppling från arbetet. Utvecklingeninom arbetslivet för med sig allt snabbare förslitning av människorna.Rationaliseringar baserade på effektivitetsjakt skruvar upp arbetstempot.Allvarliga hot skapas mot de arbetandes fysiska och psykiska hälsa. Dåligaarbetsmiljöer leder till att många slås ut ur produktionen. Dessa förhållandenmåste givetvis bekämpas med flera åtgärder. En sådan åtgärd är en föriängningav semestern, som också är att se som ett led i utjämningen av skillnadernamellan kroppsarbete och annat arbete. Enfemte semestervecka är - liksom en förkortning av arbetstiden - en anpassningtill utvecklingen på arbetslivets område. Utskottet anser därför att det inteminst från rättvisesynpunkt är hög tid att föriänga den lagstadgademinimisemenstern . 1 enlighet med vad som anförs i motionen1975:154 bör därför förslag om en femte semestervecka skyndsamt utarbetas ochföreläggas . Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande semesterns längd alt medanledning av motionen 1975:154 ger regeringen till känna vad ulskoitet anfört, 2.beträffande semesterlagens kvalifikationskrav (punkt 2 i hemställan) av fruMarklund (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets belänkande på s.12 som börjar med "I direktiven" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Antaletdeltidsarbetande växer ständigt, inte minst bland kvinnliga arbetare. mening är det angeläget att lagstiftningsvägen tillförsäkra demsamma förmåner som andra anställda och därmed också förbättra kvinnornaskonkurrenssituation pä arbetsmarknaden. Också andra stora arbetargrupper saknarde förmåner i bl. a. semesterhänseende som bör tillkomma dem. Motbakgrund av det anförda anser utskottet för sin del att kvalifikationskravetpå åtta dagars arbete för semester möjligt bör slopas och attde anställda bör berättigas till semesterersättning . Förslagtill lagstiftning i frågan bör föreläggas . Vad utskottetanföri med anledning av motionen 1975:40 bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande semesteriagens kvalifikationskravatt med anledning av motionen 1975:40 ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3.beträffande längre sammanhängande ledighet (punkt 4 i hemställan) av herrRomanus (fp) som anser delsan det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 13 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 14 med"aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i vad fiera remissinstanser framhöll i yttrande över motionermed i huvudsak samma innehåll som den aktuella, nämligen att frågan ommöjligheter för enskilda individer att få en längre sammanhängande ledighetiin semestern är av stort intresse. Bland annat dagens höga tempo i arbetslivetoch den koncentrerade tätortsmiljön utsätter människor för sådanapåfrestningar att en längre tids vila och miljöbyte kan vara av stort värde. Utskotteterinrar om att möjligheter till långledighet av åsyftad art införts i allt flerländer. De utländska erfarenheterna är enligt utskottets mening värda att nogastuderas. ISverige ökar anslutningen, inte minst från fackligt håll, till tankegången omen längre återhämtningsperiod under det aktiva livet. Denav antagna lagen om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning liksom de framlagda förslagen till ett nytt studiestöd förvuxna utgör ett Steg i utvecklingen mot möjligheten att ta ut en längresammanhängande ledighet. Nuvarandeprofessorn i arbetsmarknadspolitik har under fiera år pläderat församma tankegångar som motionärerna framför och därvid bl. a. anfört följande: På alla områden av arbetslivet kommer vi att mötaoemotståndliga krav på ökad flexibilitet, ökade valmöjligheter, variabilitet ivarje särskilt arbete och ökad differentiering av arbetstidernas längd ochföriäggning, både per dag, , och per liv. För att vi skallkunna skapa denna rörlighet krävs det att vi bygger upp eller rättare sagtkomponerar ihop, alla de försäkringsanordningar, tvångssparandeanordningar ochalla de skatteuttag som görs för att klara utbildning av ungdomoch utbildning av äldre, för att klara kanske också semester, för att klarapensionerna. Enligt skulle finansieringen ske genomnågon form av dragningsrätter. skulle systemetegentligen inte föranleda några kostnader utan endast en större flexibilitet iarbetstiden över skilda perioder. Utskottetkan i huvudsak instämma i vad anfört och vill erinra om attriksdagen beslutat om en sänkning av pensionsåldern samt om attpensionsålderskommittén framlagt förslag om röriig pensionsålder.Man kan härvid inte borise från att det i åtskilliga yrkesgrupper kan finnasmänniskor som vill och förmår kvarstå i produktionslivet efter uppnåddpensionsålder men som kan vara intresserade av att i ett tidigare skede av sittliv fö en längre tids ledighet för att ägna sig åt aktiviteter som den imotionen förordade långledigheten är avsedd att ge utrymme åt.Enligt utskottets mening bör en sådan ledighet om den skall fylla sin uppgiftkunna vara av betydligt längre varaktighet än vad som kan bli möjligt genomsparande av en femte semestervecka. Ävenom arbetstidsfrågor i första hand bör lösas av arbetsmarknadens parter, tordenär det gäller frågan om möjligheten till en längre sammanhängande ledighetstaten böra träda in om möjligheten skall stå öppen för alla på en rörligarbetsmarknad och om, som påpekats i tidigare motioner i ämnet och antytts avGösta , någon form av samordning med den allmänna försäkringen erfordras. Ienlighet med det anförda anser utskottet att frågan om eh längre sammanhängandeledighet för arbetstagarna bör utredas närmare. Med hänsyn till attsemesterkommittén skall undersöka olika lösningar med avseende på utformningenav en femte semestervecka anser utskottet det lämpligt att de sakkunniga äventar upp den näraliggande frågan om en längre sammanhängande ledighet.Utredningsarbetet bör bedrivas i samråd med den av beslutadeutredningen om översyn av socialförsäkringssystemet. Utskottet förordarsåledes att semesterkommittén ges tilläggsdirektiv att i samråd med sistnämndautredning framlägga förslag som gör det möjligt för de anställda att under denaktiva yrkesperioden kunna ta ut en längre sammanhängande ledighet. Enrad viktiga frågor måste därvid noga undersökas. Det kan exempelvis varamotiverat att fastställa en viss karenstid innan rätt eller möjlighet tillsammanhängande ledighet kan föreligga. Formerna för arbetsgivarens medbestämmanderättmåste också utredas. Vidare måste önskemålet om en sammanhängande ledighetkunna förenas med funktionsdugligheten på skilda arbetsområden. Det är ocksåväsentligt att frågan inte fåren sådan lösning att arbetskraften binds till ettvisst avtalsområde genom att man "samlar ihop" ledighet som endastkan tas ut inom detta område. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande längre sammanhängande ledighet attrik.sdagen med anledning av motionen 1975:153 yrkande 2 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 4.beträffande den ordinarie arbetstidens längd m. m. (punkt 5 i hemställan) avfru (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 14 med "Som utskottet" och slutar på s. 15 med"motionen 1975:482" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att flera åtgärder måste vidtas för att förbättra lönearbetarnasarbetsvillkor, bl. a. en förkortning av arbetstiden. Arbetstidslagen är -liksom semesteriagen - den lag som reglerar arbetarens arbetstid. Lag-stadgadarbetstid var genomförd . Detta hadeskett i etapper. Emellertid har utvecklingen inneburit att detallmänt anses som alltför lång arbetstid. Skälen härtill är flera. Ett av deviktigaste är att 40-timmarsveckan innebär att många kvinnor är förhindradeatt söka sig ut i förvärvslivet eller konkurrera på lika villkor med männen påarbetsmarknaden. Ettannat viktigt skäl är att arbetsförhållandena som de gestaltar sig kräveratt arbetstagarna kommer i åtnjutande av en kortare arbetstid för att inteutslagningarna från produktionen skall öka. Utskottet kan därför ställa sigbakom förslaget i motionen 1975:82 om en förkortning av arbetstiden genom ensänkning av den dagliga arbetstiden. En kortare arbetsdag onödiggör enuppsplittring mellan hel- och deltidsarbeten och motverkar på så sätt attarbetsmarknaden blir könsindelad. En kortare arbetsdag för både män och kvinnorskulle göra det möjligt för männen att dela ansvaret med kvinnorna för hem ochbarn. En sådan reform ger också ökade möjligheter för deltagande i detpolitiska och fackliga livet och medverkar därigenom till brytandet av den s.k. politiska fattigdomen. Underhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet kravet i motionen 1975:82 attförslag bör föreläggas , innebärande att 7 timmars arbetsdagmed 35 timmars arbetsvecka uppnås fr. o. m. och 6 timmars arbetsdag med30 timmars arbetsvecka är uppnådd . anfört bör ges regeringen till känna. Ställningstagandet innebär attönskemålet i motionen 1975:482 i allt väsentligt blir tillgodosett. Någonriksdagens åtgärd i anledning av motionen är således inte erforderiig. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande den ordinarie arbetstidens längd m.m. att med anledning av motionen 1975:82 yrkande 1 och med avslag påmotionen 1975:482 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5.beträffande det långsiktiga målet för arbetstidsförkortningen (punkt 6 i hemställan)av herrar i (c), i Öskevik (c), (), frökenAndersson (c) och () som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 15 med "Som utskottet" och slutar på s. 16 med"motionen 1975:779" bort ha följande lydelse: Sammaskäl som tidigare åberopats mot införande av en fyra dagars arbetsvecka om 40timmar talar för att en framtida arbetstidsförkortning tas ut genom en sänkningav den dagliga arbetstiden. Enligt utskottets mening ligger den i motionernaförordade lösningen av frågan om arbetstidsförkortningen väl i linje medsträvandena att skapa jämställdhet i samhällslivet mellan män och kvinnor ochatt ge förvärvsarbetande föräldrar mer tid för samvaro i familjen. En kortarearbetsdag framstår som särskilt angelägen för småbarnsföräldrarna och skulleinnebära att den tid per dag under vilken barnen vistas på daghem kundeminskas. Också från andra synpunkter fram- ståren förkortning av arbetsdagen som angelägen. En sådan reform skulle minskauttröttning och förslitning och därmed risken för olycksfall i arbetet. Denskulle också ge arbetstagarna större möjligheter att delta i samhällsarbete. Motbakgrund av det anförda anser utskottet i likhet med motionärerna attmålsättningen för den framtida arbetstidsförkortningen bör vara en minskning avden dagliga arbetstiden . LO, TCO och har anslutit sig tilldenna målsättning. Denna arbetstidsförkortning måste genomföras successivt, ochdärvid bör bl. a. en avvägning ske mellan önskemålen om en femte semesterveckaoch en kortare arbetsdag. Riksdagenbör uttala sin anslutning till målsättningen: 6 timmars arbetsdag, vilket börges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande det långsiktiga målet förarbetstidsförkortningen att med anledning av motionen 1975:153yrkande 1 och motionen 1975:779 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6.beträffande sänkning av arbetstiden för vissa arbetstagargrupper (punkt 7 ihemställan) av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 16 med "Motioner syftande" och slutar på s. 17 med"motionen 1975:770" bort ha följande lydelse: Nuvarandearbetstidslag är utformad som en normlag, vilket innebär att inga särskildahänsyn tas till de problem som skift- och undeoordsarbetare samt därmedjämförliga arbetare har. Detta förhållande innebär att dessa grupper, som gören stor uppoffrande arbetsinsats, inte har stöd i lagstiftningen för enkortare arbetstid. I stället är de utelämnade till förhandlingar därkompromisser försämrar de resultat som vore önskvärda. avslutade avtalsrörelsen mellan LO och SAF utgick en rekommendation omkortare arbetstid. Resultatet av den uppgörelsen är bristfälligt. Resultaten påde olika förbunden är ojämna. Likaså har den så viktiga arbetstidsförkortningenförskjutits . Tvåskiftsarbetarna berörs inte alls av arbetstidsförkortningen.Med dessa brister i förhållandena för skift- och underjordsarbetarna ochjämförbara grupper bör begära av regeringen att dessa gruppersarbetstid regleras i arbetstidslagen för att därmed uppnå de rättmätiga kravsom dessa grupper har. Utskottetanser därför att regeringen bör utarbeta en plan för nedtrappning avarbetstiden för skiflarbetare och jämställda grupperföre . anfört med anledning av motionen 1975:82 i här behandlad del bör gesregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att önskemålet i motionen1975:770 i allt väsentligt blir tillgodosett. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande sänkning av arbetstiden för vissaarbetstagargrupper att med anledning av motionen 1975:82 yrkande 2och motionen 1975:770 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7.beträffande allmän övertid (punkt 9 i hemställan) av (vpk) somanser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.18 som börjar med "Motioner med" och slutar med "motionen1975:344" bort ha följande lydelse: Ändringarnaår 1970 i arbetstidslagstiftningen innebar bl. a. ett accepterande av övertidsom en normal företeelse, vilket har fått stora negativa konsekvenser.Företagen räknar med att utöver den ordinarie arbetstiden kunna utnyttjaarbetarna . Exempel finns på att företag i sinplanläggning räknar med viss övertid. Vidare används övertidsreglerna avföretagen för att de skall slippa anställa ny arbetskraft. Detanförda leder utskottet till den uppfattningen att begreppet övertid måste fåen ny innebörd. Övertid bör endast få förekomma i de i 8 § arbetstidslagen angivnasituationerna samt därutöver med högst då synneriiga skälföreligger för uttag av övertid och arbetarskyddsstyrelsen har medgivit attövertid får tas ut. Det sagda innebär att utskottet i allt väsentligt instämmermed önskemålen i motionen 1975:344. Enligt utskottets mening bör såledesförslag skyndsamt föreläggas , innebarande att bestämmelserna i 9 §och 10 § första och tredje styckena upphävs samt att bestämmelsen i 10 § andrastycket anpassas härtill, dvs. att möjligheterna att ta ut allmän övertid ochövertid för förberedelse- och avslutningsarbeten försvinner. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande allmän övertid att medanledning av motionen 1975:344 ger regeringen till känna vad utskottet anfört.