bet · FY01KU18 · 1975-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 18 KU 1975:18 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:27 med förslag till lag omändring i vallagen (1972:620), m. m. jämte motioner I detta betänkande behandlas propositionen 1975:27om ändring i vallagen (1972:620), m. m., jämte motionerna 1975:93 av m.fl. (m), yrkandet 3, 1975:672 av herrKristiansson m. fl. (c), (c), 1975:2132 av m.fl. (fp), 1975:2141 av m.fl. (c), (s). Detre sistnämnda motionerna är väckta med anledning av propositionen. De övrigaväcktes under den allmänna motionstiden. I propositionen föreslås normer för hur storavaldistrikten vid de allmänna valen skall vara. De innebär bl. a. attvaldistrikt bara undantagsvis får omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300röstberättigade. Delvismed tanke på alt de nya normerna innebär atl en del mindre valdistrikt kankomma att uppgå i större enheter föreslås vidgade möjligheter tillpoströstning. a. föreslås alt röstning skall kunna ske genom medverkan avlanlbrevbärare. Ett annat förslag är att det på vissa orter skall kunnainrättas tillfälliga postanstalter på valdagen. Propositioneninnehåller vidare bl. a. en mindre jämkning i gällande ordning beträffandevalsedels ogiltighet. De nya reglerna föreslåsträda i kraft den . Propositionens hemställan avser att skallantaga två i propositionen framlagda lagförslag. 1. lag om ändring i vallagen (1972:620) 2. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. 1 bilaga har intagits propositionens förslag lilllag om ändring i vallagen (1972:620) med vissa av utskottet föreslagnaändringar. Skillnaderna mellan propositionens och utskottets förslag framgår avnotanmärkningar. Beträffiinde lagförslaget2 hänvisas till propositionen. Frågorsom upptagits i motionerna Fyra olika sakfrågor har upptagils i motionerna.Sakfrågorna anges i det följande under särskilda rubriker (2-5). Inledningsvislämnas en sammanfattande redogörelse för departementschefens uttalanden ipropositionen om frågan om enövei"syri'av vallagen som en följd averfarenheterna års val. Vallagen (1972:620) och eijarenheterna års val Förslag till vallag framlades i propositionen1972:105, som behandlades av under höstsessionen 1972 (KU 1972:49).Vallagen.tillämpades första gången vid allmänna val. Erfarenheternadärav föranledde yrkanden om ändrade bestämmelser i skilda hänseenden.. Ipropositionen 1974:35 framlades därför vissa förslag till ändringar ivallagen.. Förslag lill ändringar väcktes även i ett flertal motioner. Ianledning därav antogs vissa ändringar i vallagen under vårsessionen 1974 (KU1974:21). Ipropositionen 1974:35 upplystes att utredning pågick inom riksskatte-verket(RSV) såsom central valmyndighet i syfte att med utgångspunkt från deerfarenheter som erhållits vid val. söka åstadkomma förenklingar ochförbättringar i valförfarandet. Enligtdepartementschefens bedömning borde den utredning som pågick inom RSV slutförasinnan de berörda frågorna togs upp till övervägande. Utskottetansåg det angeläget att se över vallagen mot bakgrund av erfarenheterna från1973 års val och hade för sin del ingen erinran mot atl arbetet med en översynav vallagen bedrevs i enlighet med det anförda men underströk betydelsen av attförslag underställdes så snart detta kunde ske. 1nu förevarande proposition (s. 16) anförs: De lagändringar som jag nu föreslår bygger påriksskatlevérkets utredning. De behandlas i det följande i skilda avsnitt. Jagvill emellertid här beröra några av de frågor som föranlett förslag avriksskatteverket men som enligt min mening inte bör tas upp i detta sammanhang.Jag vill också beröra några andra valfrågor som kan komma alt aktualiserasunder . Av 6 kap, 9 S vallagen framgår bl, a, atl väljarnapå postanstaltérna skall ha tillgång till parlimarkerade valsedlar förriksdagspartierna och blanketter lill valsedlar. Som en komplettering tilldenna regel föreslår,att partier som inte är representerade iriksdagen skall ha möjlighet att själva lägga ut parlimarkerade valsedlar påpostanstaltérna. har i sitt remissyttrande anfört att fråganinrymmer mänga problem och att den bör utredas ytterligare. Vidare framhålls iyttrandet att postverket gärna medverkar i en sådan utredning. Enligtmin mening är ytterligare utredning påkallad. Denna bör göras avriksskatteverket i samråd med postverket. Ulredningen bör bedrivas så atteventuella förslag kan föreläggas års val. Ettannat förslag av går.ut på att vallagen ändras så att det blirmöjligt att ersätta röstkortet och de nuvarande typerna av ytterkuverl med enenda handling som utgör både röstkort och ytterkuverl. Remissinstansernaställer sig i regel positiva till förslaget. Från flera håll framhållsemellertid att förslaget börävervägas grundligare. a. hamhäWerpostverketatt samråd med verket ang. utformningen av kuvertets framsida bör ske. Äveni fråga om detta förslag är enligt min mening ytteriigare utredning påkallad.Också denna utredning bör utföras av . Härvid bör, som ocksåverket har förordat, genom praktiska prov vid t, ex, värnpliktsval ellerfackföreningsval undersökas om den nya handlingen är lämpligt utformad. Ävenhär bör samråd ske med postverket, - Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att meddela de utredningsuppdrag som behövs, Riksskatteverketsövriga förslag till ändringar i vallagen rör frågor av skiftande betydelse.Några av dem går ut på att vissa anledningar till att valsedel skall förklarasogiltig mönstras ut ur det gällande regelsystemet. Dessa förslag har mött ettblandat mottagande vid remissbehandlingen, 1 ett avseende föreslår jag i detföljande (avsnitt 7) ändringar som i huvudsak tillgodoser syftet med ett avriksskatlevérkets förslag i denna del, I övrigt anser jag attpromemorieförslaget såvitt rör dessa frågor inte bör leda till lagstiftning, Ipromemorian föreslås också en ny anledning till att valsedel skall förklarasogiltig. Om partibeteckning kan antagas leda till förväxling med registreradpartibeteckning, skall sålunda valsedeln ogillas. Till förslaget är kopplad enregel om förhandsbesked av eller valprövnings-nämnden. Ävendetta förslag har lett till delade meningar vid remissbehandlingen. För är jag f n. inte beredd att förorda alt en sådan ordning genomförs. Nugällande regler om skydd för registrerad partibeteckning blev föremål föröverväganden så sent som (prop. 1974:35, KU 1974:21, rskr 1974:160).Resultatet innebar atl dittills gällande system i princip borde behållas. Återståendeförslag i promemorian, vilka inte berörs i det följande, bör enligt min meningövervägas ytteriigare innan ställning tas till dem. Det synes lämpligt att detas upp till slutlig prövning av först . En samladbedömning av dessa förslag och ett flertal andra valfrågor blir då möjlig. Tilldessa övriga frågor hör bl. a. en översyn av lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval. 2.Andrad valkretsindelning och ökat inslag av personval Motionen I motionen 1975:93 av m. fl. (m),yrkandet 3, hemställs "att hos regeringen anhåller om attutredningen om ändrad valkretsindelning och ett ökat inslag av personval vidval till bedriver sitt arbete så, att utredningens förslag kangenomföras i och med allmänna val, samt atl motionen, såvitt här är ifråga, överiämnas till utredningen för beaktande". Motionärerna framhålleralt moderaia samlingspartiel sedan lång lid lill- bakaverkal för all valsystemet skall ges ett väsenlligt och för väljarna påtagligtpersonvalsinslag och konstaterar att väljarna inom det proportionellavalsystemets ram enbart har teoretiska möjligheter att påverka personvalet.Inte i något fall skulle nuvarande valsystem visat sig ha någon effekt. Motionärernaunderstryker vikten av atl dessa frågor ges en snabb och genomgripandelösning. Den av justitieministern tillsatta utredningen bör bedriva sitt arbeteskyndsamt och inrikta sig på att lägga fram ett väl genomarbetat förslag i sågod tid att ett system med personvalsinslag kan tillämpas vid riksdagsvalet1979. Även frågan om valkretsarnas storiek bedöms vara ay stor betydelse förkontakt mellan väljare och valda. Därför bör ett system med mindre valkretsarbeslutas så all del kan tillämpas fr. o. m. riksdagsval i de fall därde nuvarande valkretsarna kan anses vara för stora. Vid sin behandling av grundlagsärendei vid anförde utskottet i denna fråga (KU 1973:26, s. 23): Utskottet hälsar med tillfredsställelse att fråganom valkretsindelningen och personmomentet kommer att göras till föremål försärskild utredning. Utgångspunkten för de sakkunnigas arbete bör vara ettriksproportionellt system med spärrar mot småpartier. Utskottet villunderstryka betydelsen av att de sakkunniga lämnas stor frihet vid fullgörandetav sitt uppdrag. Utöver det sagda anser sig utskottet inte böra göra någrauttalanden om innehållet i direktiven till den kommande ulredningen. I direktiven till utredningen om ändradvalkretsindelning och ökat inslag av personval vid val lill (JU1974:19) åberopar departementschefen detta uttalande. Någon tidsgräns förutredningen har således ej fastställts.. 3.Sekretesskydd för röstlängd Motionen I motionen 1975:672 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar au vallängd efter förrättat politisktval skall vara skyddad för insyn". Motionärernaframhåller att en central fråga i en demokrati är medborgarens möjlighet atlavge sin röst utan påtryckningar i viss riktning. För att ge fullständigt skyddmot avslöjande av politisk hemvist bör därför enligt motionärerna vallängdenefter valförrättning ej vara öppen för insyn som är fallet. Lämpligen bordevallängderna efter valförrättning insändas lill som borde förvaradem skyddade för insyn så länge ett besvarande är erforderligt och därefterförstöras. Motioner med samma syfte som den nu föreliggandebehandlades även 1964, 1969 och 1970. Ingående redogörelser för gällande regleroch deras förärbetenoch grundläggande motiv lämnades i utskottets utlåtanden KU 1964:10 och KU1969:15. Utskottet anförde 1964: Att röstlängd är offentlig handling är ej ettuttryck allenast för den allmänna offentlighelsgrundsatsen utan även förvallagstiftningens speciella hänsyn. Denna bygger sålunda på grundprincipen,att valförrättning skall vara offentlig, med möjlighet till full insyn frånallmänheten men med väl garanterat skydd för valhemligheten i dess förutangivna betydelse. Sålunda sker både röstavgivningen, den preliminärarösträkningen och den slutliga sammanräkningen inför öppna dörrar. Ett led idelta system är, alt även röstlängd, som ligger till grund för valet, skallvara offentlig handling. Avsikten med dessa bestämmelser är alt skapa starkagarantier för förrättade vals äkthet och mot obehöriga förfaranden. mening är det icke möjligt atl på något sätt inskränka denoffentlighet vid valförrättning, som tillhör vallagstiftningens grundprinciper.Såvitt möjligt fullständiga garantier måste upprätthållas mot obehörigaförfaranden. Av största vikt är även, att allmänheten hyser fullt förtroendeför valförrättningens korrekthet. Det framstår därför som otänkbart, attavprickning av röstande sker i en handling, som är undandragen offentligheten.Sådan avprickning sker både under röstavgivningen och, med avseende åpoströster, vid sammanräkningen. Atl röstlängden även måste vara offentlig vidden preliminära rösträkningen är tydligt, då kontrollmöjligheter eljest skullesaknas. Redan den omständigheten, alt röstlängd sålundamåste vara offentlig under en valförrättnings alla led, föranledde enligtulskotlels mening alt den då förevarande motionens syfte inte kundetillgodoses. Sexledamöter (3 m, 3 fp) reserverade sig till förmån för skyndsam utredning ochförslag i enlighet med motionen. Som en framkomlig väg pekade de, liksommotionärerna, på möjligheten att införa en bestämmelse i sekretesslagen enligtvilken avprickad röstlängd dock skulle få utlämnas om, med hänsyn till detändamål för vilket utlämnandet begärdes och omständigheterna i övrigt,trygghet kunde.anses vara för handen atl den inte blev missbrukad genom yppandeav om viss person röstat eller inte. Vidriksdagsbehandlingen hänvisade utskotiet till yttrande ochbeslut. Utskottet var enigt. I ett särskilt yttrande anförde tvåledamöter (fp, m): Liksom reservanterna till ulskotlels utlåtande1964:10 anser vi, atl den enskilde medborgaren har ett i och för sig berättigatintresse av atl utomstående inte utan vidare kan ta reda på om han röstateller inte i ett allmänt val. Han kan därigenom undgå personliga påtryckningar,som kan kännas som ett intrång i den personliga integriteten. Detta intressefår vägas mot det av utskottet understrukna intresset av offentlighet kringvalförfarandet för att undvika manipulationer. Atl tekniskt lösa denna intresseavvägningbör, som reservanter anförde, inte möta oöverstigliga hinder.Likafullt har vi inte velat motsätta oss atl motionerna avslås. Härför har vihaft följande skäl. En utredning för översyn av sekretesslagstiftningen kommeratt tillsättas inom den allra . Utskottet har i sitt utlåtande nr8 till årets riksdag betonat vikten av att detta arbete bedrivs med denbestämda målsättningen att hävda offentlighetsprincipen. I delta läge har viinte velat i detta ärende begära, att utskottet skulle, redan innan utredningenhunnit bli tillsatt, påkalla överväganden i motsatt riktning, låt vara att dethär gäller en detalj i ett stort sammanhang. Vi är inte heller beredda attredan nu ta ställning lill hur den aktuella frågan bör påverkas av dengemensamma valdagens införande, som bl. a. medför alt den enskilde skall kunnarösta i bara ett eller två av tre samtidiga val. Motionerna avslogs även vid delta tillfälle. Denutredning, till vilken det särskilda yttrandet hänförde sig, tillsattes våren1969 och har avlämnat sitt belänkande "Lag om allmännahandlingar" (SOU 1975:22). Frågan om eventuell sekretess för röstlängdentas ej upp av utredningen. Underhänvisning till de redovisade ställningstagandena och 1969 hemställdeutskottet enigt att skulle avslå då förevarande motioner.Riksdagen följde utskottet. års val utfärdade riksskatteverketföljande rekommendation ang. tillhandahållande av röstlängd under valdagen: De röstlängder som används av valförräitarna undervalförrättningen är givetvis i princip offentlig handling. Valförräitarna kandärför komma alt få ta ställning till frågan om längderna kan hållastillgängliga för annan än valförräitarna under valförrättningen. Att märka idet avseendet är atl tryckfrihetsförordningen beträffande offentlig handlingföreskriver att den skall hållas tillgänglig på begäran "genast eller såsnart ske kan":, dvs. hänsyn kan tas till omständigheterna när en begäranom tillgång lill offentliga handlingar görs. Enligtservicecirkuläret till statsmyndigheterna 1972:406 - vilket enligt JO-uitalandenbör tillämpas analogt även av kommunala myndigheter -skall myndighet på begäranlämna upplysningar från akter samt diarier, register och andra handlingar somär tillgängliga för allmänheten i den mån det kan ske med hänsyn till arbetetsbehöriga gång. uppfattning är att det av praktiska skäl samt av ordnings- ochsäkerhetsskäl inte är lämpligt att valförräitarna håller längdernatillgängliga för annan under valförrättningen. Längdernabör sålunda inte överiämnas för läsning eller avskrift i vallokalen. Omdäremot någon under tid, då röstavlämnande inte sker och valförräitarna ejheller i övrigt är upptagna av behandling av poströster, proiokollsförande o.d., begär au få enstaka muntliga upplysningar ur röstlängden, bör sådanbegäran tillmötesgås. 4.Texihuvud på valsedlar till landstingsval Motionen I motionen 1975:989 av fruFredgardh m. fl. (c) hemställs "att beslutaratt huvudet på landslingsvalsedel skall ha texten: till ". Motionärernaanför att valbeteckningen pä landstingsvalsedlar är "val avlandstingsmän". Valbeteckningen på riksdagsvalsedlar är "val tillriksdagen". Beteckningen landstingsmän anses vara otidsenlig eftersomlandstingsvalsedlar ej torde uppta enbart män som kandidater. Regler om valsedelns utformning finns i 6 kap.vallagen (1972:620). Där föreskrivs bl. a. att valsedel skall innehållavalbeteckning. lämnas av centrala valmyndigheten medstöd av förordningen (1975:6) med bemyndigande för centrala valmyndigheten attmeddela vissa föreskrifter. Avålder har valbeteckningen varit "val av landstingsmän". Terminologini vallagen växlar mellan landstingsman och landstingsledamot. 5.Regler om valdistrikts storlek I lagförslaget, 3 kap. 3 ? ; (s. 3 i propositionen),föreslås att valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Endast omtill följd av förhållandena på orten synneriiga skäl föranleder det skallvaldistrikt få omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade.Departementschefen anför (s. 20 f i prop. Valdistrikten bildar enligt vallagen enheter förröstning och för preliminär röstsammanräkning. Det sätt på vilket indelningen ivaldistrikt genomförs får betydelsefulla konsekvenser i skilda hänseenden. Enmed tanke på befolkningstalet väl avvägd indelning utgör sålunda enförutsättning för att röstningen skall kunna genomföras smidigt ochstörningsfritt och röstsammanräkningen snabbt och säkert. Distriktensbefolkningsmässiga storiek kan vidare ha betydelse för möjligheterna att fulltut garantera valhemligheten. Avpassningen av distriktens geografiska områdemåste antas påverka valdeltagandet. Vallagennormerar f n. inte valdistriktens storlek. Med hänsyn till vad jag nämnde nyssär del emellertid inte ägnat att förvåna att behov av generella riktlinjer förvaldistriktsindelningen har gjort sig gällande. Delta har lett till attriksskatteverket i sin egenskap av central valmyndighet har utfärdatrekommendationer för indelningen. Beslut som närmare normerar valdistriktensstoriek kräver emellertid - med tanke på indelningens verkningar - avvägningarav en natur som principiellt bör ankomma på . Vidare måste beaktas attuppställandet av vissa principer för indelningen i valdistrikt kan behövakopplas samman med åtgärder som i och för sig kräver ändringar i vallagen. Jaganser därför i likhet med att rambestämmelser för indelningeni valdistrikt bör ges i vallagen. Bestämmelserna har sin plats i 3 kap. 3 S, r* 1975. De nya föreskrifterna om valdistriktens storiek böri princip få del innehåll som har föreslagit. Förslaget ärgrundat på erfarenheter års val och har utformats efter kontakter medvalnämnder. Det har i allt väsentligt fått endast instämmanden underremissbehandlingen. Ett valdistrikt bör alltså i allmänhet omfatta 1 200-1 500röstberättigade. Endast i speciella undantagsfall bör få finnas distrikt medfler än 1 800 eller färre än 300 röstberättigade. har visat kan valhemligheten i valdistrikt med mindre än 300röstberättigade inte alltid garanteras. Detta är högst otillfredsställande.Mot en indragning av sådana distrikt talar givetvis alt flertalet väljare fårlängre väg till vallokalen, något som blir särskilt kännbart i glesbygderna,där de små distrikten mestadels är belägna. Risken för ett vikandevaldeltagande som följd härav kan inte negligeras, trots vad som har kommitfram vid riksskatlevérkets utredning. Nackdelarna av sammanläggningarna böremellertid kunna kompenseras genom särskilda åtgärder som underlättarröstningen för berörda väljare. Det är inte minst med tanke på delta som jag idet följande förordar röstning på s. k. postställen, utökad användning avtillfälliga postanslaller och budröslning genom lanlbrevbärare. Ävenom det alltså i stor utsträckning bör vara möjligt att utan vådor förvaldeltagandet dra in valdistrikt med få röstberättigade, kan särskildageografiska förhållanden göra det nödvändigt atl godta valdistrikt med mindreän 300 röstberättigade. En viss försiktighet vid regleringen av distriktsindelningeni t. ex. skärgårdarna och utpräglade glesbygder är nödvändig. Någon absolutnedre storleksgräns för valdistrikt bör inte uppställas i vallagen, även omjag i princip kan hålla med om atl valdistrikt med mindre än100 röstberättigade inte bör få förekomma. 1 motionen 1975:2132 av m. fl. (fp)hemställs "att propositionen 1975:27 godtages med den ändringen att 3 kap.3 S andra stycket utgår". Motionärernaframhåller atl det f n. inte flnns bestämmelser om valdistrikts storiek ochatt man tidigare utgått ifrån att de beslutande organen själva skulle få avgöralämplig storiek på valdistrikten. Enligt motionärernas uppfattning kanröstningen och röstsammanräkningen ske på smidigast tänkbara sätt om manöverlåter åt kommuner och länsstyrelser att med hänsyn till förhållandena i deolika kommunerna bestämma valdistriktens storlek. I utpräglade tätortsområdenkunde det t. ex. vara en direkt fördel för röstningens genomförande att hastora valdistrikt, medan inom glesbygderna små valdistrikt med under 1 000röstberättigade ofta kunde vara den lämpligaste anordningen. Motionärerna anföräven aU kommunernas kostnader för valet torde öka om de nödgas ha för småvaldistrikt saml atl det års val torde vara svårt att genomföra enbindande valdistriktsindelning med hänsyn till ett eventuellt beslut underriksmötet /76 ang. invandrarnas rösträtt. I motionen 1975:2141 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar att 3 kap. 3 § andra stycket vallagenges följande lydelse: "Valdistrikt bör omfatta 1 200 - 1 500röstberättigade. Om särskilda förhållanden på ortenföranleder det, får valdistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 200röstberättigade." Motionärernakonstaterar alt det i propositionen framlagda lagförslaget angåendevaldistriktens storiek är fakultativt men likväl i huvudsak måste uppfattas somtvingande. Resultatet torde bli att drygt ett tusen valdistrikt försvinner. Enför alla gemensam målsättning måste enligt motionärerna vara att sådana reglerför röstning skapas att minsta möjliga praktiska hinder för deltagande iallmänna val skall finnas och sålunda ett högt valdeltagande möjliggöras.Därför borde man inte alltför drastiskt skära ner antalet valdistrikt. Dennedre gränsen för valdistrikt borde därför anges till 200 röstberättigade. Ettskäl för atl gå ifrån den övre gränsen vid valdistriktsindelningen borde varaerfarenheten av poströstningsfrekvensen vid 1970 och val. I motionen 1975:2143 av m. fl. (s)hemställs "att som sin mening uttalar att man vid tillämpningenav 3 § 3 kap. i vallagen beaktar glesbygdsväljarnas behov av närhet tillvallokalen". Motionärernaframhåller att den föreslagna lydelsen av 3 kap. 3 ij andra stycket vallagenskulle medföra att antalet valdistrikt i norra kraftigt skullebeskäras. Detta skulle bli till men för väljarna i all synnerhet somlantbrevbärariinjerna skulle vara svagt utvecklade. Som exempel nämns atl omKvickkjokks valdistrkt i skulle försvinna får väljarna tillvallokalen i . Valtekniska utredningen (VTU) föreslog i sittbetänkande "Förtidsröstning och gemensamma tvådagarsval" (SOU 1967:27)ändrade regler för valdistriktsindelningen i landskommuner. Enligt förslagetskulle landskommun eller del av sådan kommun inte längre obligatoriskt delas ivaldistrikt när invånarantalet i kommunen eller kommundelen översteg 3 000. Denför städerna gällande bestämmelsen att indelningen i valdistrikt skulle skeefter vad som med hänsyn till de lokala förhållandena kunde anses lämpligtföreslogs gälla även för landskommunerna. Utredningen hänvisade till att dedåvarande reglerna tillkom då förhållandena på landsbygden var heltandra. Ulredningen anförde (s. 172 f): Vid bedömningen av frågan om och hurvaldistriktsindelning i såväl städer som landskommuner bör göras måste ifrämsta rummet hänsyn tas till väljarna så att de kan utöva sin rösträtt utanalltför stora uppoffringar av tid och bekvämlighet. Denna synpunkt kräver änstörre beaktande vid införande av ordningen att riksdagsvalen skall förrättassamtidigt med valen till landsting och stads- samt kommunalfullmäktige.Valproceduren för varje väljare kommer med en sådan ordning att kräva någotlängre tid än vad f n. är fallet. För att undvika köbildning och däravförorsakad lidsutdräkt för väljarna torde det därför bli nödvändigt att delaupp bestående, till antalet I områden med ökande folkmängd måste tillses atl valdistriktenbefolkningsmässigt hålls på en lämplig nivå. Å andra sidan kan en alltför långtgående valdistriklsindelning inte förordas.