bet · FY01UbU10 · 1975-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 10 UbU 1975:10 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag tilllärarutbildning jämte motioner 1.Vissa gemensamma frågor. Regeringen har i propositionen 1975:1 bilaga 10() under rubriken frågor (s. 373-384)behandlat vissa lärarutbildningsfrågor av allmän karaktär. Regeringenhar vidare under punkterna och (s. 384-390 resp. 392-395) bl. 1. bemyndiga regeringen atl besluta om antaletintagningsplatser vid lärarhögskolorna, 2. bemyndiga regeringen alt besluta om antaletinlagningsplatser vid förskoleseminarierna. 1975:268 av m. fl. (vpk) varihemställs-med hänvisning lill vad som anförts i den till socialutskottetremitterade motionen 1975:261 - 1. att uttalar sig för en väsentligt ökadutbildning av förskollärare, 2. atl hos regeringen hemställer om förslagom en flerårig ök-ningsplan, 3. att beträffande /76uttalar sig för en ökning av antalet inlagningsplatser med 300 utöverregeringens förslag saml beslutar att härför erforderliga medel skall anvisaspå tilläggssiat för /76, 1975:819av m. fl. (m) vari hemställs 1. alt hos regeringen begär förslag lillförsöksverksamhet med lärarhögskolemedverkan i den statligafortbildningsverksamheten, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om samverkan mellan lärarhögskola ochuniversitet, uppdragsutbildning m. m. samt utbildning av fritidspedagoger m.fl., 3. att hos regeringen begär atl den ibudgetpropositionen aviserade arbetsgruppen för översyn avlärarhögskoleorganisationen också får i uppdrag alt lägga fram förslag omlärarhögskolelokalernas framtida användning, 4. att hos regeringen begär alt dendepartementala arbetsgruppens förslag remissbehandlas innan ändringarbeträffande den av riksdag beslutade lärarhögskoleorganisationenföreslås, 1975:1342 av m.fl. (s,c,m,fp) varihemställs atl -i avvaktan på vidare utredning av lärarutbildningensorganisation och lokalisering - följer förslag, dvs.beslutar atl intagning till mellanstadielärarutbildning under budgetåret1975/76 skall ske vid samtliga 15 lärarhögskolor, innebärande attlärarhögskolan i får minst 24 platser på berörd linje, 1975:1357 av () och ()vari hemställs atl begär att förslag om åtgärder för att tryggasysselsättningen för de anställda vid lärarhögskolorna läggs fram, 1975:1370 av m. fl. (vpk) såvittgäller hemställan alt uttalar att intagningen lill den ordinarieförskollärarulbildningen successivt kraftigt utökas (yrkandet 2), 1975:1380 av i (fp,s,c,m) varihemställs atl beslutar atl från och med läsåret (budgetåret) 1975/76lill i förlägga utbildning av fritidspedagoger, 1975:1392av herrar () och i (c) vari hemställs 1. alt beslular alt lärarutbildning även fr.o. m. /77 skall finnas på de femlon orter där lärarhögskolor nuär inrättade, 2. alt beslutar alt skolöverstyrelsensförslag om en basorganisation vid lärarhögskolorna skall genomföras, 3. alt beslutar att vid iGävle även fr. o. m. /77 intagning skall ske lill såvällågstadielärar- som mellanstadielärarlinjen, 4. altriksdagen uttalar alt överkapaciteten inom lärarhögskoleorgani sationen bör nyttiggöras på de sätt som anges i motionen. Under delta avsnitt kommer utskottet alt behandlavissa dimensioneringsfrågor, lärarhögskoleorganisalionen samt frågan om nyauppgifter för lärarhögskolorna. Di mensi o neringsfrågor har redovisat förslag beträffandedimensioneringen av bl. a. klass- och ämneslärarutbildningen under åren1975/76-1985/86. Enligt dessa beräkningar bör tasin ca 160 studerande på lågstadielärarlinje, ca 540 studerande påmellanstadielärarlinje och ca 1 000 studerande på ämneslärarlinje. En avförutsättningarna för beräkningarna har varit att balans mellan behov ochtillgång skulle uppnås enligt ett s. k. maximialternaliv. Utskottet har idimensioneringsfrågan haft överiäggningar med företrädare förutbildningsdepartementet, och arbetsmarknadsstyrelsen.Samtal i ärendet har förts med företrädare för ochLärarnas riksförbund. Underde har gjorts flera lärarbehovsbedömningar. De lärdomar mankunnat dra av dessa bedömningar är att en prognos endast kan klarlägga entendens och alt man därför inte kan förvänta sig att prognossiffrorna geruppgift om det exakta behovet. Det är nödvändigt att prognoser bedöms utifråndenna erfarenhet. Vidden slutliga bedömningen av lärarutbildningsbehovet blir det en huvudfråga,huruvida det skall vara en strikt överensstämmelse mellan arbetsmarknadsbehovetinom skolan och utbildningskapaciteten eller om utbildningen vidlärarhögskolorna kan vara riktad mot en bredare arbetsmarknad än enbartskolområdet. En annan viktig fråga är om del inom ramen torutbildningskapaciteten skall finnas vissa marginaler för. t. ex. politiskareformer som har konsekvenser för arbetskraftsbehovet i skolan. Ettprognosarbete bygger i vissa delar på kända faktorer, t. ex. årskullarnasstoriek och de i tjänst varande lärarnas pensionsavgång. Antaganden beträffandelärarbenägenhet kan dock vara mycket komplicerade frågor. Skolöverstyrelsenoch hade således beträffande prognos mycketskiljaktiga meningar i denna fråga. Närdet gäller det faktiska lärarbehovet viden viss tidpunkt påverkas lärarbehovet ocksåav de många andrafaktorer som inte kunnat förutses vid prognosens uppgörande. Detföreligger i vad gäller dagens situation en avsevärd skillnad mellan å enasidan det lågstadieläraröverskolt som enligt lärarförbunds prognosfrån på grundval av det statistiska materialet skulle vara förhanden /75, nämligen 1 100-1 400 tjänster för lågstadielärare, ochdel mycket obetydliga överskott som fanns registrerat hos arbetsförmedlingenvid början av , nämligen ca 100 lärare, varav ca 30 kunde taanställning utanför hemorten. Även andra faktorer än lokal bundenhet påverkarofta lärares benägenhet alt la ledig plats varför överskottet torde varapraktiskt taget obefintligt. Det prognostiserade överskottet i fråga ommellanstadielärare angavs till I 000-1 300 tjänster för läsåret1974/75 och det faktiska antalet hos arbetsförmedlingen registreradearbetssökande var i början av ca 510, varav ca 140 kunde laanställning utanför hemorten. Mot bakgrund av bl. a. de av lärarförbundetprognostiserade överskotten blir den stora frågan vad de under senare årexaminerade lärarkandidaterna nu gör. Den nuvarande situationen på lärarnasarbetsmarknad synes endast till viss del bero på att oförutsedda faktorerspelat in, t. ex. brislen på behöriga speciallärare och inrättandet av nyalärartjänster för medel som ställts till kommunernas förfogande frän anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet. Underåren 1975, 1976 och 1977 kommer det - med hänsynstagande till enerfarenhetsmässigt beräknad studieavbrottsfrekvens - atl ha utexamineratstotalt ca 2 700 lågstadielärare. Därefter kommer det som en följd 1* 1975. avförslaget i propositionen 1975:1 att utexamineras ca 150 lågsladielärare perår. För /78 har angett ett prognostiseratöverskott motsvarande ca 4 700 lågstadielärartjänster. Även om barnantalet pålågstadiet minskar är det oklart hur tillföriitligt detta prognostiseradeöverskott är. När det gäller mellanstadielärare anger /79 ett prognostiserat överskott motsvarande 400-1 700 tjänster. Detbör erinras om atl det finns faktorer på lärarområdet som - i enlighet med deförutsättningar som gäller för allt prognosarbete - inte beaktats i denaktuella lärarbehovsbedömningen och som i större eller mindre grad kan tänkaspåverka lärarbehovet under den närmaste liden, exempelvis förändringar somberor på politiska reformer. Man kan nämna föriängningen av ersätlningstidenför föräldrapenning, tillskapandet av institutet facklig förtroendeman,förslaget om en rörlig pensionsålder och besluten beträffande särskildaåtgärder på skolområdet, vilka inneburit en ökad lärartäthet. En faktor somlångsiktigt skulle kunna få betydelse för lärarbehovet är resultatet av detarbete som bedrivs av delegationen för arbetstidsfrågpr (A 1974:09). /75 var antalet sökande 6 110 till 1 992 intagningsplatser vidklasslärarutbildningen och antalet sökande 3 860 till 1 350 intagningsplatserpå ämneslärariinjen. Om tillträdet lill vissa lärarutbildningar nästan heltbegränsas vissa år kan del innebära en avsevärd orättvisa mellan olikastuderandegenerationer. Det är en allmänt accepterad princip alt såväl individernassom arbetslivets behov måste beaktas vid planering av utbildning. 1 dettakonstaterande finns en viss spänning inbyggd. Det är förståeligt om företrädareför personalorganisationer i hithörande frågor har en viss uppfaltning och de,som önskar tillträde till olika lärarutbildningar, en annan. Principen attsåväl individernas som arbetslivets behov av utbildning skall beaktas vid all utbildningsplaneringframhålls av utbildningsutredning. I propositionen 1975:9 anslutersig föredragande statsrådet till denna övergripande syn påutbildningsplaneringen. Desnabba och kraftiga svängningarna i de olika lärarutbildningarnas dimensioneringinnebär svårbemästrade problem för utbildningsorganisationen. Som exempel påsådana större svängningar vill utskottet erinra om att del /72fanns drygt 2 300 inlagningsplatser på ämneslärariinje och alt det nu föreslåsca 1 000 plat.ser på denna linje. /70 fanns 2 208 platser förmellanstadielärarutbildning, och för nästa läsår beräknas 540 platser fördenna utbildning. Slutligen fanns för /69 I 776 intagningsplatserför lågstadielärarutbildning medan det för /75 fanns 912 sådanaplatser. För /76 föreslås 168 intagningsplatser förlågstadielärarulbildning. Utskottethar inte blivit övertygat om alt det är riktigt att så drastiskt sänkaintagningskapaciteten för lärarhögskoleorganisationen som det nu föreslagits.Utbildningsbehovet inom undervisningsyrkena bör bedömas även frånutbildningspolitisk synpunkt, t. ex. mot bakgrund av de studerandes efterfråganpå utbildning. Störrehänsyn måste också tas till prognosens osäkerhet. Utskottetvill dessutom erinra om att lärarutbildningsutredning har i uppdragatt långsiktigt överväga hur lärarhögskolornas befintliga resurser skallanvändas bl. a. för fortbildning (UbU 1974:17, rskr 1974:172). En ökadfortbildningsverksamhel kan komma atl öka det framtida behovet av envikarieorganisation i skolväsendet. Vidaremöter det stora svårigheter att tillgodose behovet av behörigavikarier för kortare lid än en termin, ett förhållande som styrkts av enförfrågan som utskoltet gjort hos ett antal länsskolnämnder. Erfarenhetsmässigtvet man att det alltid föreligger ett visst behov av vikarier. Bedömningen av ivilka former detta behov skall tillgodoses kan vid förväntningar om framlidaläraröverskott bli en annan än under tidigare markanta bristsituationer. Ettsystem med statsbidrag för reservvikarier i skolväsendet prövas för närvarandeav regeringen. Ett sådant system kan få stor arbetsmarknadspolitisk effekt. Motbakgrund av det anförda skulle utskottet egentligen helst se att antaletintagningsplatser vid lärarhögskolorna ej nu sänktes så drastiskt. Med hänsyntill att planeringen för /76 fortskridit relativt långt anserutskottet alt måste iaktta försiktighet i fråga om annanintagningskapacitet för /76 än som förutsatts i propositionen.Utskottet anser emellertid att medel bör få disponeras för ytterligare 48platser för lågstadielärarulbildning. Utskottet förutsätter att deni propositionen aviserade arbetsgruppen för lärarhögskolefrågor för de därnästföljande budgetåren allvarligt överväger problem som är förenade med drastiskaförändringar i intagningskapaciiet och därvid bl. a. beaktar vad utskottetovan anfört. Vidare anser utskottet atl eventuella förslag om ändring avnuvarande lärarhögskoleorganisation - om vilken fattal beslut år 1967- bör läggas fram först efter hörande av lärarutbildningsutredning(LUT 74). bör som sin mening ge utskottets uppfattning till känna förregeringen. Utskoltet vill i detta sammanhang även ta uppfrågan om dimensioneringen av förskoltärarutbildningen. Denna fråga behandlasi motionerna 1975:268 och 1975:1370. Motionärerna önskar för /76en ytteriigare ökning med 300 platser av den föreslagnaintag-ningskapacilelen om 3 048 platser. Vidare anses att intagningen till förskollärarulbildningenpå sikt väsentligen måste utökas. Idet föregående har utskottet diskuterat de utbildningsorganisatoriska problemsom är förenade med kraftiga svängningar i utbildningskapaciteten.En avsevärt ökad dimensionering av förskollärarulbildningen kan komma attmedföra risk för att denna utbildning skulle behöva minskas mycketkraftigt. Härmed skulle följa samma svårigheter som är förknippade medföreslagen minskning av lågstadielärarutbildningen. Utskottet vill samtidigtpeka på de möjligheter som finns till vida- reutbildningav barnskötare till förskollärare, vilket medför en ytterligare ökning avantalet förskollärare. Utskottet har kunnat konstatera atl den sammanlagdaintagningskapaciteten för såväl förskollärare som lågstadielärare under desenaste fem åren varit tämligen , nämligen ca 3 200 platser. Behovet aven närmare kontakt mellan lågstadium och förskola skulle kunna främjas av attlågstadielärare- med kompletterande utbildning - tjänstgjorde i förskolan,liksom förskollärare med viss vidareutbildning skulle kunna tjänstgöra pålågstadiet. Alt överväga frågor om anordnande av provisoriska utbildningar är iförsta hand en angelägenhet för utbild-ningsmyndigheien. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1975:268samt motionen 1975:1370 yrkandei 2. Frågan om utnyttjande av lärarhögskolornasbefintliga resurser i form av personal, lokaler och utrustning tas upp iskolöverstyrelsens skrivelse till Kungl. Maj:i angåendedimensionering och organisation av klass- och ämneslärarulbildningen vidlärarhögskolorna. anser det ligga ett värde i att det finnsen tämligen intakt utbildningsorganisation som kan möta olika utbildningsbehovi samhället. För att de pedagogiska kraven på utbildningen skall kunnatillgodoses vid en begränsad lärarutbildning, förlagd lill 15 orter, läggerskolöverstyrelsen fram förslag om en basorganisation vid varje lärarhögskola. Enligtbudgetpropositionen är föredragande statsrådet inte beredd atlbiträda förslag om en sådan organisation. Vidare anmäls ipropositionen att någon intagning till klasslärarutbildning vid lärarhögskolani inte skall ske under /76 och att en arbetsgrupp skalltillkallas med uppgift att göra en översyn av lärarhögskoleorganisationen.Enligt propositionen skall gruppen även belysa konsekvenserna av nedläggning avlärarhögskolor. Den departementala arbetsgruppens förslag börenligt motionen 1975:819 remissbehandlas innan på grundval av dem förändringarbeträffande den av statsmakterna beslutade lärarhögskoleorganisalionenföreslås för . Arbetsgruppen bör enligt motionärerna - om någonutbildning föreslås nedlagd - även redovisa alternativa användningsområden förledigblivna lokaler. I motionen 1975:1392 framförs uppfattningen att lärarutbildningenäven framgent bör bedrivas på de orter där lärarhögskola nu är inrättad. 1974års lärarutbildningsutredning har som utskottet tidigare framhållit i uppdragatt långsiktigt överväga bl. a. hur lärarhögskolornas befintliga resurserskall användas. Det är därför naturiigt att eventuella förslag frånarbetsgruppen som syftar lill nedläggning av tidigare av beslutadutbildning på viss ort läggs fram efter hörande av lärarutbildningsutred- ningen.Utskottet förutsätter vidare atl arbetsgruppen tar erforderiiga kontakter medföreträdare för vederbörande lärarhögskola och kommun innan slutliga förslagläggs fram. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna1975:819 yrkandena 3 och 4 samt 1975:1392 yrkandet 1 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Enligtskolöverstyrelsens dimensioneringsförslag för lärarhögskolornasklasslärarutbildning skulle intagning på mellanstadielärariinjen ske ,medan föreslaget antal intagningsplatser på lågstadielärariinjen vartannat årskulle fördelas på sju högskolor och på återstående åttahögskolor. 1 motionen 1975:1342 erinras om regeringens förslag att intagningtill klasslärarutbildning inte skall ske i under nästa budgetår. Motionärernaanser att detta förslag på ett avgörande sätt föregriper den departementalaarbetsgruppens arbete och ställningstagande till i Uppsalafortsatia funktion och arbetsuppgifter. De föreslår därför att det i enlighetmed förslag skall finnas minst 24 inlagningsplatser påmellanstadielärariinjen vid denna högskola under /76. 1 motionen1975:1392 begärs uttalande om att utbildning av såväl lågstadielärare sommellanstadielärare skall bedrivas vid i fr. o.m. läsåret1976/77. ställningstagande beträffande klasslärarutbildning i avserenligt budgetpropositionen /76. Utskottet har i det föregåendeuttalat sig för en viss ökning av antalet intagningsplatser förklasslärarutbildning under /76. Det ankommer på regeringen attavgöra till vilka lärarhögskolor dessa inlagningsplatser skall föriäggas. Närdet gäller intagning vid lärarhögskolorna under /77 erinrarutskottet om vad utskottet anfört i det föregående, nämligen att endepartemenlal arbetsgrupp överväger den mer långsiktiga planeringen avlärarhögskoleorganisationen och atl eventuella förslag om ändring av den avriksdagen beslutade lärarhögskoleorganisationen bör läggas fram förstefter hörande av lärarulbildningsutredningen. Med hänvisning lill det anfördaavstyrker utskottet motionen 1975:1342 och motionen 1975:1392 yrkandet 3. Nya uppgifter för lärarhögskolorna Utskottet har i det föregående redovisat attskolöverstyrelsen lämnat förslag till basorganisation vid lärarhögskolorna.Förslaget bör enligt moiionen 1975:1392 genomföras. 1 motionen 1975:1357 begärsatt sysselsättningsfrämjande åtgärder för de anställda vid lärarhögskolornaskall sättas in. Eftersomorganisationsfrågor som rör lärarhögskolorna bereds inomutbildningsdepartementet anser utskottet atl motionerna 1975:1357 och 1975:1392yrkandei 2 bör avslås av . Frågan om uppdragsutbildning vid lärarhögskolornatas upp i motionen 1975:819. För atl uppdragsutbildningen skall fyllafunktionen att bidra till 1 ** 1975. ökattjänsleunderiag för lärarhögskolornas personal måste enligt motionärerna alluppdragsutbildning få inräknas i lärarpersonalens undervisningsskyldighet. Deallmänna bestämmelser om ersättning för arbete m. m., som gäller förlärarhögskolorna och den verksamhet som bedrivs där, är identiska med dem somgäller för universitelen. Med stöd av dessa bestämmelser kan lärare anställasmed avlöning helt eller delvis från uppdragsmedel. Arbetet kan avse statligt,kommunalt eller enskilt uppdrag. Närmare föreskrifter och anvisningar förtillämpningen av bestämmelserna meddelas av tillsynsmyndigheten efter samrådmed . Enligt vad utskottet erfarit har skolöverstyrelsennyligen gjort viss kartläggning av lärarhögskolornas intresse för atl anordnauppdragsutbildning. Av såväl pedagogiska som personaladminisiraiiva skäl är detenligt angeläget att uppdragsutbildning kan inräknas ilärarhögskolornas tjänsteunderlag. Med hänvisning till del anförda anserutskoltet alt motionen 1975:819 yrkandet 2 i denna del inle påkallar någonriksdagens ågärd. Förläggning av universitetsutbildning eller annanlikartad utbildning //// lärarhögskola föreslås i motionerna 1975:819 och1975:1380. Grundläggandeutbildning vid filosofisk fakultet inom ämnesområdet pedagogik kan med stöd avsärskilda bestämmelser föriäggas till lärarhögskolorna i , ,, , och med utnyttjande av lärarhögskolornaslärarpersonal, varvid motsvarande avräkning sker av det antal lärartimmar som iannan ordning tilldelats institutionerna för pedagogik vid universiteten samthögskolan i . Frågan om samordning av resurserna för skilda slag avhögre utbildning behandlas i propositionen 1975:9 angående reformering avhögskoleutbildningen. Särskilda organisationskommittéer avses svara för detfortsatta planeringsarbetet beträffande högskoleutbildningen. På åtskilliga s.k. utbygg-nadsorler utgör en lärarhögskola hela eller en väsentlig del av denbefintliga statliga högskoleverksamheten. Lärarhögskolorna har fasta resurserinom många olika ämnesområden. Dessa resurser bör enligt nämnda propositionkunna samordnas med resurser för högskoleutbildning med annan inriktning. Medhänvisning till det anförda finner utskottet att motionen 1975:819 yrkandet 2i denna del samt motionen 1975:1380 inle bör föranleda någon åtgärd. Enligt beslut skall det inomlärarhögskoleorganisationen finnas fortbildningsavdelningar (prop. 1967:4 s.222, SU 1967:51, rskr 1967:143). Frågor om lärarhögskolornasfortbildningsverksamhel och samverkan mellan lärarhögskola och länsskolnämndbehandlas i motionerna 1975:819 och 1975:1392. Enligtuppgift från fullgör lärare vid lärarhögskola undervisningsuppgifterinom fortbildningen i en omfattning som motsvarar närmare en tiondel av defortbildningsresurser som fortbildningsavdelning- Frågan om inräknande av fullgjord undervisning under ferietid iunderiaget för tjänst med möjlighet till motsvarande ledighet under läsåret hardelvis fått sin principiella lösning i regleringsbrevet för /75för lärarutbildning. Behovet av generella bestämmelser i detta hänseendeankommer det på regeringen att pröva. beträffandebestämmelserna om ersättning för arbete m. m., i detta fall för lärarhögskolasfortbildningsinsatser, meddelas av . Gottresultat av samverkan mellan länsskolnämnd och lärarhögskola ifortbildningshänseende finns vitsordat av företrädare för länsskolnämndernanärdet gäller kombination av halvtidstjänst som fortbildningskonsulenl vidlänsskolnämnd med halvtidstjänst som lektor vid lärarhögskola. För närvarandefinns ett antal sådana kombinationstjänster vid lärarhögskolor ochlänsskolnämnder. Skolöverstyrelsenhar i skrivelsen till Kungl. Maj:t beträffandedimensionering och organisation av klass- och ämneslärarutbildningen vidlärarhögskolorna föreslagit att fortbildningsverksamhel skall kunna utgöraytteriigare uppgifter för lärarhögskola. Förslag på lång sikt beträffandelärarhögskolornas medverkan i lärarfortbildningen skall lämnas av 1974 årslärarutbildningsutredning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna 1975:819 yrkandet I och 1975:1392 yrkandet 4. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att med anledning av propositionen 1975:1som sin mening ger regeringen lill känna vad utskoltet anfört beträffande delsden framtida dimensioneringen av klass-och ämneslärarutbildningen, delshörande av lärarutbildningsutredning, 2. att bemyndigar regeringen alt besluta omantalet intagningsplatser vid lärarhögskolorna, 3. atl beträffande dimensioneringen avförskollärarulbildningen avslår motionen 1975:268 yrkandena 1 och 2 samtmoiionen 1975:1370 yrkandet 2, 4. att med bifall lill propositionen 1975:1och med avslag på motionen 1975:268 yrkandet 3 bemyndigar regeringen attbesluta om antalet intagningsplatser vid förskoleseminarierna, 5. att beträffande den departementalaarbetsgruppen m. m. avslår motionen 1975:819 yrkandena 3 och 4 samt motionen1975:1392 yrkandei 1, 6. att beträffande i motionen 1975:1342, 7. atl beträffande i motionen 1975:1392 yrkandet 3, 8. alt beträffande en basorganisatiön vidlärarhögskolorna m.m. avslår motionerna 1975:1357 och 1975:1392 yrkandet 2, 9. alt beträffande uppdragsutbildning,universitetsutbildning, fritidspedagogutbildning m. m. avslår motionerna1975:819 yrkandei 2 och 1975:1380, 10.atl beträffande viss fortbildning avslårmotionerna 1975:819 yrkandet 1 och 1975:1392 yrkandet 4. 2.Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. Lärarhögskolorna:Driftkostnader. Regeringen har under punkterna F 1-F 2 (s. 384-392) bl. 1. till Lärarhögskolorna: Avlöningar tilllärarpersonal m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 2. till Lärarhögskolorna: Driftkostnader /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1975:540 av m. fi. (m) såvitt gäller hemställan 1. atl hos regeringen begär attutbildningskapaciteten på speciallärarutbildningens gren 1 för budgetåret1975/76 ökas lill 720 platser (yrkandet 1), 2. att hos regeringen begär att en plan förhur det framtida behovet av speciallärare skall fyllas framläggs i samband medpropositionen i anledning av förslag (yrkandet 2), 1975:836 av m. fi.