bet · FY01TU1 · 1975-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1 TU 1975:1 Trafikutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt avser utgifterna pådriftbudgeten för /76 inom kommunikationsdepartementetsverluamhetsområde jämte motioner 1.Kommunikationsdepartemeiitet m. fl. Utskottet tillstyrker regeringensi propositionen 1975:1 bilaga 8 () under punkternaA 1-A 3 (s. 29-30) framlagda förslag och hemställer att /76 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ett reservationsanslag av , därav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. till Extra utgifter ett reservationsanslag av . 2.Allmän översikt över utvecklingen. Anslagen till vägväsendet. Före behandlingenav de skilda anslagen har regeringen lämnat en allmän översikt överutvecklingen inom vägväsendet och över anslagsäskanden m. m. (s.31-70). Regeringens förslag till medelsanvisning /76 under de skilda väganslagen m. m. innebär atttill : Ämbetsverksuppgifter anvisas ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten Bl, s. 71), atttill Drift av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av 1 355 000 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 2, s. 71-72), atttill Byggande av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av 765 000 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 3, s. 72-73), atttill Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägaranvisas ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 4, s. 73-74), att till Bidrag till driftav kommunala vägar och gator anvisas ett re- servationsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 5, s.74-75), atttill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisas ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 6, s. 75-76), attunder /76 statlig lånegaranti för lån avseende inköp avvägunderhållningsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljas intill ett beloppav . samt att till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. anvisasett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 7, s. 76-77), atttill Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisas ett reservationsanslag av26 , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 8, s. 77-78), atttill Tjänster till utomstående anvisas ett förslagsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B9, s. 78), atttill Avsättning till statens automobilskattemedelsfond anvisas ett förslagsanslagav . (punkten B 10, s. 78-79). 1 motionen 1975:51 av () hemställsatt hos regeringen anhåller om att grunderna för ersättning tillvägverket för tjänster åt utomstående utformas ,så att debitering sker enligtfaktiska omkostnader. I motionen 1975:172 av () och fruOskarsson (c) hemställs att hos regeringen anhåller om utredning ochförslag beträffande statsbidrag till byggande av cykelbanor och cykelleder. I motionen 1975:211 av i m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen angående ansvaret för underhåll av vägar i vissakustområden. I motionen 1975:276 av herrar () ochAndersson i (c) hemställs att vid behandlingen av frågan omväganslag för nästa budgetår uttalar att län tillerkänns anslag i sådanomfattning att vägstandarden i länet snabbt kan förbättras och en bro byggasvid Bjur-sunds ström. I motionen 1975:367 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena A 4-5 och C), att A. hosregeringen anhåller 4. att föreläggs förslag till långsiktigtvägprogram för såväl byggande som drift av vägar; 5. att nya vägar projekteraspå sådant sätt att värdefull jordbruksmark i största möjliga utsträckningskyddas från exploatering; C. i princip uttalar sig för anläggning och driftav vissa större vägprojekt enligt det system med avgiftsfmansiering somangivits i motionen. I motionen 1975:369 av herrar Carisson iVikmanshyttan (c) och () hemställs att hos regeringen begäratt förteckningen i vägmärkeskungörelsen över upplysningsmärken utökas medmärke, som anger var handelsbod på landsbygden och i mindre tätort finns. I motionen 1975:554 av i (c)hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om en tidigareläggning av vägbygget Brottby-Rösa ochom nödvändigheten av att medel ställs till förfogande för färdigställande avväg-sträckorna Rösa-Norrtäije och . 1 motionen 1975:555 av i m.fl. (m) hemstälts att hos regeringen begär förslag till ändraderegler för dispositionen av väganslag i enlighet med vad som i motionenanförts. I motionen 1975:565 av herrar () och () hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att ger regeringentill känna att anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar bör till fullo utnyttjas av och att redan nubör fä i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn härtill, 2. attriksdagen till Bidrag till byggande av enskilda vägar för /76anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtreservationsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen,3. att till Bidrag till drift av enskilda vägar för budgetåret1975/76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 7 000 000 kr.förhöjt reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. I motionen 1975:570 av herrar Henmarkm. (fp, c,m) yrkas att beslutar hemställa att regeringen anbefaller vägverketgöra sådana medels-disponeringaratt de i motionen nämnda vägarbetena kanigångsättas och att medelstilldelningen i övrigt sker så att vägnätetsstandard ger betryggande framkomlighet och trafiksäkerhet. 1 motionen 1975:571 av () och fruFrsenkel (fp) hemställs att begär att regeringen skall låtafastställa normer för vägräckens konstruktion och höjd samt utfärda förbud motvägräcken med överiiggande balk eller rör. I motionen 1975:572 av herrar i Skärstad(c) och i Nennesholm (c) hemställs att beslutar att sådanaekonomiska resurser ställs till förfogande att de aviseradeindragningarna av allmänt underhåll för vissa vägar icke kommer till stånd. I motionen 1975:573 av i m.fl. (fp,c,m) hemställs I.att vid framtidaanslagstilldelning beaktar vad som i motionen anförts beträffande Älvsborgslän, 2. att anslagsförstärkning som kan bli aktuell under /76,exempelvis av konjunkturpolitiska skäl, skall komma till det isamma mån som övriga län. 1* 1975. I motionen 1975:578 av i m. (s) hemställs att hos regeringen begär utredning om hurlekmannainftytandet lämpligen bör förstärkas i planeringsområdenoch länens vägförvalt-ningar. i motionen 1975:579 av i (c)och () hemställs att hos regeringen begär utredning avfrågan om parkerings- och rastplatser på motorväg och motortrafikled på imotionen anförda grunder. I motionen 1975:842 av i Holmgårdenm. (c) hemställs att hos regeringen begär att en uppräkning aviståndsättnings-bidraget till enskilda vägar företas enligt vad som i motionenanförts. I motionen 1975:844 av i Skärstad m.fl. (c) hemställs att hos regeringen anhåller om ändring avanvisningarna för uppsättande av vägmärken, syftande till minskadrestriktivitet vid behandlingen av ansökningar om uppsättande vid allmän väg avupplysningsmärken för vägvisning till samlingslokaler och andra ickekommersiella anläggningar. I motionen 1975:845 av i Vrångebäckm. (m) hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av nugällande dispositionsrätt för länsstyrelserna i vad gäller det s. k.riksvägsanslaget i enlighet med vad som i motionen anförts. I motionen 1975:846 av i Vrångebäckm. (m) hemställs att hos regeringen ger till känna vad som imotionen anförts rörande statsbidragsregler för vägföreningar. I motionen 1975:847 av i Vrångebäckm. (m) hemställs att hos regeringen anhåller om sådan ändring iväglagen att ledamot av länsvägnämnden adjungeras i styrelse ienlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1975:849 av m. fl. (c,m, fp) hemställs att hos regeringen anhåller att dels anslaget tillenskilda vägar utökas med särskild hänsyn till de behov som kan föreligga föratt i första hand göra de riksintressanta områdena mera tillgängliga, delsbestämmelserna rörande statsbidrag till enskilda vägar överses. I motionen 1975:851 av m. fl. (m)hemställs att ger regeringen till känna att anslaget Särskildabyggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar bör till fulloutnyttjas av och att redan nu bör fl i uppdrag att planerasin verksamhet med hänsyn härtill i enlighet med vad i motionen anförs. I motionen 1975:855 av m. fl. (m, s,c, fp) hemställs att beslutar om en snabbare utbyggnad av väg E 6till motorväg på helasträckan från till med möjlighet att 1. starta delenFrillesås-Fjärås i stället , 2. färdigställa nämndasträcka jämte delen , 3. öppna sträckanGun-nestorp-Askloster för trafik . 1 motionen 1975:856 av herrar i (c) och Elmstedt (c) hemställs att hos regeringen framhåller att vidkommande budgetarbete beaktas nödvändigheten av att anslaget Bidrag till driftav enskilda vägar m. m. får en sådan storiek att vägar som fyller kraven förerhållande av statsbidrag också skall - utan alltför långt dröjsmål - kunnaerhålla sådant. 1 motionen 1975:859 av m. fl. (s, c)hemställs att som sin mening uttalar att spridning av vägsalt måtteupphöra. 1 motionen 1975:864 av m. fl. (m, s,c, fp, vpk) hemställs att hos regeringen begär att åtvägförvaltningen i uppdras att omgående upprätta fullständigarbetsplan för ombyggnad av och från . I motionen 1975:1433 av i ()hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen 1975:1750anförts beträffande s. k. lanthandelsskyltar. I motionen 1975:1447 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 3), att begär attregeringen ger vägplaneringen en lokaliserings- och regionalpolitisk inriktningoch att ianspråktagande av jordbruksjord i största möjliga utsträckningundviks. 1 motionen 1975:1450 av () och fruOlsson i (c) föreslås att beslutar att hos regeringen hemställaom förslag till sådana lagregler att alla vägar, för vilka vägunderhållet helteller delvis bestrids med offentliga medel, skall stå öppna för allmänbiltrafik om inte synneriiga skäl för avstängning föreligger. I motionen 1975:1452 av herrar (c) och () hemställs att beslutar att hosregeringen begära utredning och förslag angående frågan om lånefinansiering avangelägna och lönsamma brobyggen. I motionen 1975:1454 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 1), att begär att ettlångsiktigt program för väg-politiken av regeringen föreläggs senastår 1976. I motionen 1975:1461 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening uttalar nödvändigheten av en jämnarefördelning av vägbyggnadsanslagen mellan de skilda länen i kommande långtidsplaner. I motionen 1975:1467 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen kräver att behovet av ökade anslag tillbidrag till byggande av enskilda vägar beaktas vid kommande års budgetarbete. I motionen 1975:1469 av m. fl. (c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nybyggnadav vägen och byggande av trafikplats på vid bör kommatill stånd inom ramen för nästa flerårsplan. I motionen 1975:1472 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 1), att ger regeringen tillkänna vad i motionen 1975:1716 föreslagits angående fördelning och konstruktionav statliga väg-och trafikanslag till . I motionen 1975:1473 av i (fp) föreslås, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 3), 2. att riksdagenhemställer att regeringen låter snabbutreda frågan om investeringsbidrag tillskärgårdstrafiken, 3. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående bilfärjelinjer. I motionen 1975:1475 av m. fl. (m)hemställs att beslutar att minska anslaget till Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator i förhållande till regeringens förslag med 1miljon kronor, vilket belopp bör anslås under ett särskilt anslag benämntBidrag till försöksverksamhet med kollektivtrafik. I motionen 1975:1476 av iKristinehamn m. fl. (vpk) föreslås att uttalar att det underSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägarredovisade anslaget skall få utnyttjas till fullo av och att därvidde i motionen framförda synpunkterna beaktas. I motionen 1975:1477 av herrar iNennesholm (c) och i Skärstad (c) hemställs all som sinmening uttalar all de medel som föreslås under Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar ställs tilllänsvägsförvaltningarnas förfogande i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1975:1480 av herrar i Agnas (m)och () hemställs att begär att regeringen uppdrager ålvägverket au verkställa ombyggnad av vägen 363 sträckan . I motionen 1975:1481 av i Agnas m. (m) hemställs att begär att regeringen uppdrager åt att vidarbetsområdesplaneringen inom stödområdet beakta vad i motionen anförts. I motionen 1975:1482 av i Agnas m. (m) hemställs att beslutar att saltning av allmän väg icke fårförekomma. I motionen 1975:1484 av herrar i Trobro (m)och Komstedt (m) hemställs att hos regeringen anhåller om statsbidragför uppehållande av reguljär båttrafik mellan fastlandet och Hanö. 1 motionen 1975:1490 av () hemställsatt hos regeringen anhåller om åtgärder i trafiksäkerhetsfrämjandesyfte i enlighet med vad som i motionen anförts. I motionen 1975:1503 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen anhåller om sådana bestämmelser attstatsbidrag för byggande av tunnelbana alternativt även kan utgå till byggandeoch upprustning av sådan spårbunden trafik som har korsning i plan med annantrafik. 1 motionen 1975:1509 av ()hemställs att beslutar att i 13 § väglagen införs bestämmelser ommedlingsförfarande vid tvister mellan fastighetsägare (markägare) ochvägmyndigheterna om väg-sträckning och vägutformning. I motionen 1975:1510 av i (fp) hemställs att begär åtgärder i syfte att undgå saltning påvägarna. I motionen 1975:1512 av herrar () ochEnlund (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärdersom ökar del demokratiska inflytandet över regionala vägfrågor t. ex. genomförstärkning av länsvägnämndernas ställning. I motionen 1975:1789 av () hemställsatt i skrivelse till regeringen anhåller om sådana direktiv tillplaneringsmyndigheter att planerade men ej påbörjade byggen som berörjordbruksmark omprövas i enlighet med vad i motionen anförts. Denlångsiktiga vägplaneringen m. m. I budgetpropositionen erinrar departementschefen omde riktlinjer för den långsiktiga vägplaneringen som uppdrogs av . I anledning härav samt motionsledes framställda yrkanden villutskottet liksom tidigare framhålla att den integrerade väg- ochtrafikplanering som bör eftersträvas måste ske i nära kontakt medsamhällsplaneringen i stort och i än högre grad än tidigare samordnas med enaktiv lokaliserings- och regionalpolitik. Arbetsmarknadspolitiska och allmäntnäringspolitiska målsättningar måste härvid beaktas, varjämte hänsyn skall tastill trafiksäkerhets-mässiga och miljömässiga synpunkter. De resurser somavsätts för vägän-damål bör i enlighet härmed fördelas på ett sådant sätt attalla delar av landet fSr ett vägnät som tillsammans med andra åtgärder skaparbättre 1** 1975. förutsättningarför en positiv befolknings- och näringslivsutveckling. Frågor om länsvägsnätetsutbyggnad måste därvid tillmätas stor vikt. Detär vidare enligt utskottets uppfattning i hög grad angeläget att planeringenav nya vägar sker så att ianspråktagande av mark som behövs förlivsmedelsproduktionen i största möjliga utsträckning undviks samt attnaturvårdssynpunkter i övrigt beaktas. Vederbörande planeringsmyndigheter böruppmärksammas härpå. I samband med förut nämnda beslut om vissariktlinjer för den långsiktiga vägplaneringen förutsattes att den s. k.kalkylmodell som av till-lämpas vid investeringsplaneringen skulleses över. Ett utvecklingsarbete skulle sålunda bedrivas för att bl. a. få framunderiag som gör det möjligt att på ett bättre sätt än bestämma denvikt som rimligen bör ges vissa av de i kalkylmodellen ingående komponenterna,såsom trafikanternas tidskostnad, trafikolycksfallskostnaden och kalkylräntan. Detföreligger enligt vad departementschefen anfört ett behov av att man i detfortsatta, mera långsiktiga utvecklingsarbetet eftersträvar att väga in olikasamhällsekonomiska effekter, vilka inte ryms inom den nuvarande kalkylmodellen.Behovet härav anses öka med de vidgade regional- och näringspolitiska aspektersom läggs på samhällets investeringar i olika hänseenden. Vinsterna kan i ettsådant perspektiv inte enbart bestämmas med hänsyn till trafikanterna ulan böräven härledas ur bebyggelse- och näringslivsutvecklingen. Utskottet vill försin del understryka vad departementschefen sålunda anfört. För att i enlighet med statsmakternasställningstaganden dra upp de närmare, mera konkreta riktlinjerna för detnämnda utrednings- och utvecklingsarbetet tillsattes av departementschefen ensärskild kommitté, benämnd kommittén för den långsikliga vägplaneringen (KLV),som beräknas kunna redovisa sina ställningstaganden . Vidarehärden trafikpolitiska utredningen getts tilläggsdirektiv attfullfölja det utvecklingsarbete om vägtrafikens kostnadsansvar som tidigareskett inom ramen för vägkostnadsutredningen och som resulterat i betänkandet(SOU 1973:32) Vägtrafiken - kostnader och avgifter. Resultatet av arbetet inomsistnämnda utredning - vilken var en experlutredning - fullföljs därmed inom enparlamentariskt sammansatt utredning. Under erinran om det anförda finner utskottet detalltjämt vara angeläget att det fortsatta utrednings- och planeringsarbetetbedrivs med all den skyndsamhet som befinns möjlig samt att som resultat häravriktlinjer för den fortsatta vägplaneringen samt ett långsiktigt program förden framtida väg-politiken senast föreläggs . Någonförsening härav genom det till den trafikpolitiska utredningen lämnadetilläggsuppdraget får ej ske. Vad utskottet sålundaanfört bör av ges regeringen till känna. Detta innebär i alltväsentligt ett tillgodoseende av yrkandena i motionen 1447,att begär att regeringen ger vägplaneringen en lokaliserings-ochregionalpolitisk inriktning och att ianspråktagande av jordbruksjord i störstamöjliga utsträckning undviks, motionen 1454, att begär att ettlångsiktigt program för vägpolitiken av regeringen föreläggs ,och motionen 367, att föreläggs förslag till långsiktigtvägprogram för såväl byggande som drift av vägar samt att nya vägar projekteraspå sådant sätt att värdefull jordbruksmark i största möjliga utsträckningskyddas från exploatering. Vidare torde härigenom i viss mån kunna tillgodosessyftet med yrkandet i motionen 1789. Att såsom i denna yrkats skullebegära särskilda direktiv till myndigheterna om att planerade men ej påbörjadevägbyggen som berör jordbruksmark skall omprövas i enlighet med motionärens önskemålkan utskottet dock inte finna påkallat. Motionen avstyrks därför. I propositionen redogör departementschefen ocksåför rapporten av () och vägverketsverksamhet beträffande beredskapsarbeten på vägar (Ds K 1974:4), verkställd påriksdagens begäran och avgiven av en arbetsgrupp inom KLV. Beredskapsarbetenpå statliga vägar utförs dels i , dels i AMS regi. Med de medel somAMS ställer till förfogande svarar för genomförandet avhuvuddelen av beredskapsarbetena på vägar. AMS svarar emellertid för genomförandetav vissa beredskapsarbeten, t. ex. de arbeten som är avsedda förs. k.specialanvisad arbetskraft, dvs. arbetskraft som anvisats av sociala skäl. Principenatt normalt skall utföra beredskapsarbetena har arbetsgruppen funnitvara riktig. har genom sin ordinarie vägbyggnadsvolym möjlighet atttillfälligt öka sin omsättning med beredskapsarbeten utan att exempelvis denfast anställda personalstyrkan för arbetsledning i motsvarande mån behöverökas. Arbeten med specialanvisad arbetskraft bör dock enligt gruppensuppfattning även fortsättningsvis drivas i AMS regi. Den kurativa verksamhetenär omfattande och av stor betydelse vid dessa arbetsplatser. AMS är - med enfast anställd arbetsledarkader som har särskild utbildning för de speciellauppgifter en sådan arbetsplats har jämfört med vanliga vägarbetsplatser -särskilt lämpad att svara för genomförandet av dessa, inte direktkonjunkturberoende arbeten. Departementschefensäger sig kunna instämma i de slutsatser som arbetsgruppen kommit fram tilloch som remissinstanserna biträder. Allmänt bör sålunda beredskapsarbeten iförsta hand utföras i resp. huvudmans regi. Det innebär avseendeberedskapsarbeten på statliga vägar ett utförande i regi. Undantagbör därvid göras bl. a. för vägarbeten avsedda för specialanvisad arbetskraft. Utskottethar icke heller funnit anledning till erinran mot de sålunda framlagdaförslagen. I likhet med departementschefen utgår utskottet därvid frånatt som varit fallet, och i fortsättningen i samförståndkommer överens om regiformen för beredskapsarbetena på vägar. Okatlekmannainflytande över den regionala vägplaneringen I motionen 578 har hemställts att hosregeringen begär utredning om hur lekmannainflytandet lämpligen bör förstärkasi planeringsområden och länens vägförvaltningar. I motionen 847 haryrkats att hos regeringen anhåller om sådan ändring i väglagen attledamot av länsvägnämnden adjungeras i styrelse i enlighet medvad motionärerna anfört. I motionen 1512 har hemställts att hos regeringenbegär förslag till åtgärder som ökar det demokratiska inflytandet överregionala vägfrågor, t. ex. genom förstärkning av länsvägnämndernas ställning. Utskottetvill i anledning härav till en början hänvisa till den ingående redogörelse förvägärendenas handläggning och vägplanläggningen m. m. som av utskottet lämnadesi dess betänkande TU 1974:1 (s. 7-10). Vadbeträffar länsvägnämnderna erinrades därvid om att departementschefen ipropositionen 1971:123 - med förslag till väglag m. m. - utgick från attlänsvägnämndsinstitutionen som sådan visserligen skulle kvarstå men att dessbesvärsrätt skulle bortfalla. Vidare förutsattes länsvägnämnderna, som ifortsättningen skulle kunna ta initiativ i vägfrågor som berör länet i desshelhet eller en större del därav, i sin helhet bli tillsatta avlänsstyrelserna. Motiveringen härför angavs vara den partiella länsförvaltningsreformensgenomförande fr. om. Dennainnebar att skulle faen lekmannastyrelse med landshövdingen somordförande samt tio andra ledamöter. skulle som en huvuduppgiftf2 att leda och samordna den samhällsplanering som bedrivs inom den statligalänsförvaltningen. Avsikten vore att främst viktigare frågor omsamhällsplanering eller andra för länet betydelsefulla frågor skulle behandlasav lekmannastyrelsen. På vägplaneringens område skulle detta innebära, att lekmänkommer att delta i beslut som hade att fatta i frågor omflerårsplaner för byggande av vägar och broar, om utförande av vägföretagutanför flerårsplan, om fördelningen för statsbidrag till byggande av väg ellergata samt om tilldelning av statsbidrag utanför fördelningsplan ävensomdärutöver i andra för länet betydelsefulla vägfrågor. funktioneri dessa ärenden skulle i allmänhet bli att inom ramen för samhällsplaneringenpå det regionala planet göra den bedömning av vägplaneringsfrågorna som skalltjäna som underiag för de centrala avgöranden som skall träffas av statensvägverk eller Kungl. Genomlänsförvaltningsreformen skulle det i länsinstans infogade med-borgeriigainflytandet bli starkare än det som kunde utövas av länsvägnämnd, eftersom demedborgeriiga representanterna i skulle delta i besluten och intebara ha en rådgivande funktion. fann det dock vara olämpligt attlänsstyrelserna skulle utse sitt eget rådgivande organ på detta område ochbeslöt därför att länsvägnämnderna i fortsättningen i stället skulle utses avlandstingen efter förslag av kommunförbundets länsavdelningar. Med den därvidföreslagna sammansättningen av nämnderna ansågs de också böra behålla sinbesvärsrätt. Isitt förut nämnda betänkande (TU 1974:1) framhöll utskottet slutligen att vissaskäl enligt dess uppfattning talar för ett ökat lekmannainflytande över denregionala vägplaneringen. Enligt vad utskottet hade erfarit kunde emellertidlänsberedningen i sitt då aviserade betänkande förväntas belysaansvarsfördelningen mellan bl. a. länsstyrelserna och andra statliga regionalaorgan. Resultatet härav borde enligt utskottet avvaktas.