bet · FY01KU8 · 1975-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 8 KU 1975:8 betänkande med anledning avmotioner angående länsdemokrati I motionen 1975:127 av m. (fp)hemställs "att beslutar anmoda regeringen att skyndsamt låtautarbeta ett länsdemokratiskt alternativ i enlighet med vad som anges imotionen". Imotiveringen anför motionärerna att den politiska debatten i huvudsak handlatom två alternativ för den framtida länsförvaltningen. Länsberedningen har docki sitt betänkande endast utarbetat förslag till ett"länsbyråkratiskt" alternativ. För att skall kunna taställning i principfrågan bör emellertid enligt motionärerna ha tvålikvärdiga alternativ att välja mellan. Imotionen 1975:985 av m. fl. (c) hemställs "att som sinmening ger regeringen till känna att utredningsarbetet rörande den regionalasamhällsförvaltningens organisation bör fullföljas med målet att genomföra enverklig länsdemokrati i enlighet med vad som anförts i denna motion". Motionärernaanför att länsberedningens arbete kan ses som en etapp på vägen mot en verkliglänsdemokrati. En så djupgående reform som länsdemokratiseringen syftar tillkräver en lång omställningsperiod för både landstingen och den statligalänsförvaltningen. Utredningsarbetet på detta område måste enligt motionärernases som en fortlöpande process som inte får avstanna. Fråganstidigare riksdagsbehandling m. m. Frågan om samhällsorganisationen på regional nivåhar debatterats . 1970 tillsattes den parlamentarisktsammansatta länsberedningen med uppgift att med utgångspunkt från det arbetesom bedrivits inom 1959 års länsindelningsutredning (SOU 1967:23),länsförvaltningsutredningen (SOU 1967:20) och länsdemokratiutredningen (SOU1968:47) göra en sammanfattande bedömning av den regionala samhällsförvaltningensuppgifter och organisation. Utredningen avlämnade betänkandetStat och kommun i samverkan (SOU 1974:84). Betänkandet är f n. föremål förremissbehandling. betänkande vid höstsessionen 1974 med anledning av motionerom decentralisering och ökad rättssäkerhet inom förvalt- ningen(KU 1974:62) redogjordes i reciten utförligt för länsberedningens förslag. 1betänkanden vid 1972 och riksdagar har utskottet i reciten redovisatlänsdemokratifrågans tidigare behandling i (KU 1972:8 och 1973:45). Fråganom vidgad länsdemokrati aktualiserades års riksdag i motionen1974:142 av m. fl. (c). I sitt av godkända betänkande(KU 1974:30) med anledning av motioner rörande den kommunala demokratin m. m.anförde att den fortsatta behandlingen avlänsberedningens förslag borde avvaktas före ett ställningstagande tillmotionens förslag i denna del. Frågan om samhällsorganisationen på regional nivåhar utretts i olika sammanhang . 1970 tillsattes enpariamentarisk utredning - länsberedningen - med uppgift att göra en sammanfattandebedömning av den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation.Utredningen avlämnade betänkandet Stat och kommun i samverkan(SOU 1974:84). Utredningen var enig i de grundläggande frågorna t. ex. rörandeansvaret för den regionala samhällsplaneringen. Reservationer förelåg endastbeträffande länsstyrelsernas sammansättning och länsindelningen. Beredningensförslag är f n. föremål för remissbehandling. Remisstiden går ut . 1motionerna 1975:127 och 1975:985 hemställs att skall begäraytterligare utredningar beträffande de s. k. länsdemokratiska frågorna. Underhöstsessionen vid riksdag anförde ett enigt konstitutionsutskott (KU1974:30) att den vidare behandlingen av länsberedningens förslag borde avvaktasinnan något ställningstagande görs till frågan om en vidgad länsdemokrati.Riksdagen följde utskottet. Utskottethar inte funnit anledning till ändrat ställningstagande. Utskottet kan medhänsyn härtill inte tillstyrka motionerna 1975:127 och 1975:985. att avslårmotionerna 1975:127 och 1975:985. Närvarande:herr i (s), (), herrar i (m).Mossberg (s). Fiskesjö (c) () Jonnergård (c), (), Björcki (m), Karisson i (s), (), Måbrink (vpk), i (s), i (s) och Kindbom (c). avherrar i (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c), iNässjö (m), () och Kindbom (c), vilka ansett att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse: En fullt genomförd lansdemokratireform är nödvändigför en fördjupning och vitalisering av det svenska folkstyret. Det är nu mer än10 årsedan 1964 beslöt alt frågan om en vidgad länsdemokrati skulleutredas. 1968 lade en enig länsdemokratiutredning fram ett principförslag bl.a. utgående från att landstingen och inte länsstyrelserna skulle svara för samhällsplaneringenpå regional nivå. Ett genomförande av utredningens förslag krävde ytteriigareutredningar. Länsdemokratiutredningensprincipförslag har dock inte kommit att förverkligas. 1970 genomfördes enpartiell reform av länsstyrelserna som bl. innebar att länsstyrelsernaomvandlades till lekmannastyrelser med ett inslag av ledamöter utsedda avlandstingen. Någon förändring av kompetensfördelningen mellan den statligalänsstyrelsen och det folkvalda företogs däremot inte. Trotsenigheten i länsdemokratiutredningen fick den tillsatta länsberedningeninte direktiv som gav den möjlighet att helhjärtat arbeta vidare med länsdemokralialternativet.Bl. a. som en följd härav krävde 1972 att Kungl. Maj:t skulle gelänsberedningen i uppdrag att inrikta utredningsarbetet på en utbyggnad avlandstingen till regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a. denregionala samhällsplaneringen. Regeringen följde dock inte beslutunder hänvisning till att frågan skulle bli föremål för en förutsättningslösprövning i samband med beredningens arbete. Underhösten 1974 avlämnade länsberedningen sitt betänkande "Stat och kommun isamverkan" (SOU 1974:84). Lansberedningens förslag sådana som de nuföreligger ger inte heller underiag för någon helhetslösning avlänsdemokratifrågorna, av det slag som länsdemokratiutredningen förordade. Menpå en del punkter, där beredningen nått enighet, innebär förslaget attlandstingens ställning stärks, att statens detaljkontroll över kommunernaminskar och att en decentralisering av beslutsfunktionerna främjas. Dessaförslag är värdefulla och bör därför förverkligas. Frågan om länsstyrelsernassammansättning bör lösas i enlighet med reservanternas förslag.Länsberedningens förslag är således att betrakta som en första etapp på vägenmot länsdemokrati. Länsberedningensförslag har karaktären av ett principförslag. Beredningen framhåller att detkrävs ytterligare överväganden i decentraliseringsfrågorna. Trots att nu merän förfiutit sedan betänkandet presenterades har regeringen intetillsatt någon ytteriigare utredning för att arbeta med dessa frågor. Därförhar i motionerna 1975:127 och 1975:985 I motionen 1975:127 understryks att riksdagenbör få välja mellan två likvärdiga och lika väl genomlysta alternativ. Imotionen 1975:985 framhålls att en så djupgående reform som denlänsdemokratiseringen syftar till kräver en lång omställningsperiod för bådelandstingen och den statliga förvaltningen. Det är angeläget att ännuen gång beslutar att det nödvändiga utredningsarbetet med sikte på en fulltgenomförd länsdemokrati skall fullföljas. Utredningsarbetet på detta områdemåste ses som en fortlöpande process som inte får avstanna. Som anförts imotionerna måste det fortsatta arbetet med dessa frågor bedrivas skyndsamt. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att med anledning av motionerna 1975:127och 1975:985 som sin mening ger regeringen till känna att utredningsarbetetrörande den regionala samhällsförvaltningens organisation bör fullföljassärskilt med inriktningen att ge landstingen huvudansvaret för denövergripande regionala planeringen. GOTAB 75 9030 S 1975