bet · FY01KU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 9 KU 1975:9 betänkande med anledning av delspropositionen 1975:1, såvitt gäller anslag under verksamhetsområdeför /76 till presstödjande ändamål, dels motioner 1 propositionen 1975:1, såvitt nu är i fråga,(bilaga 9, s. 128-130 och 148-149) föreslår regeringen att /76 anvisar, till Produktionsbidrag för dagstidningar ettförslagsanslag av , till Samdistributionsrabatt för dagstidningaren förslagsanslag av . samt till Pressetts lånefond ett investeringsanslagav I . Till pressens lånefond har anvisats anslag med 25 milj. kr. per årunder budgetåren 1969/70-1973/74, dvs. totalt 125 milj. kr. Sammanlagt har lånpå 85,6 milj. kr. beviljats från anslaget. Departementschefen föreslår att lån urpressens lånefond lar beviljas även under /76 inom ramen för befintligamedel under anslaget. Ipropositionen föreslår regeringen att godkänna en ändring i grundernaför produktionsbidrag för dagstidningar innebärande att bidraget per tonpappersförbrukning (minskad med den andel som går åt för annonsutrymme) höjsfrån . Departementschefen anför att tidningspapperetsytvikt sänks från /m'. Detta innebär att tidningarnaspappersförbrukning i ton räknat vid oförändrad textvolym och upplaga minskarmed ca 5 96. Pappersförbrukningen minskad med den del som går åt för annonserkan ses som ett mått på det redaktionella utrymmet i en tidning.Departementschefen anför att det med hänsyn härtill och då sänkningen avpappersvikten inte åtföljs av kostnadsminskningar för tidningsföretagen ärrimligt att den sänkta ytvikten inte skall leda till minskade bidrag. Denföreslagna höjningen får som resultat att bidragen bibehålls på oförändrad nivå. I detta betänkande behandlas motionerna 1975:309 avherr i m. fi. (s), 1975:413 av herrar och (bådafp), 1975:996 av m. fl. (c) samt 1975:1000 av iStaffanstorp (c). Motionerna tar upp olika frågor med anknytning till detstatliga pressstödet. Flertalet frågor var aktuella även (KU 1974:23). Motionsyrkandena presenteras nedan under respektiverubrik. Vid riksdag beslöts ett statligtekonomiskt stöd till dagspressen i form av produktionsbidrag för dagstidningar(prop. 1971:27, KU 1971:32, rskr 1971:180). Genom beslut vid riksdaghöjdes bidragsbeloppen och företogs vissa ändringar i grunderna förproduktionsbidragen (prop. 1972:59, KU 1972:29, rskr 1972:203). En ytteriigareförändring av bidragsbeloppen vidtogs genom beslut vid riksdag (prop.1974:74, KU 1974:23, rskr 1974:178). Bestämmelser har meddelats i kungörelsen '(1971:429, ändrad senast 1974:505) om statligt stöd till dagstidningar. Produktionsbidragutgår i princip endast för andratidningar. Med andratidning avses sådandagstidning som på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning.Bestämmelserna möjliggör emellertid även för annan tidning än andratidning attfå bidrag om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning. Som förutsättningar för att produktionsbidrag skall utgå gällervidare bl. a. att tidningens totalupplaga i huvudsak är abonnerad, att denabonnerade upplagan uppgår till minst 2 000 exemplar och alt annonsdelen ärmindre än . som utkommer beräknas bidragen på grundval avpappersförbrukningen minskad med den del som går åt för annonsutrymme. per ton, dock högst 13,5 milj. kr. för annan tidning. som utkommer en gång utgår bidraget med ett fast belopp,nämligen . Detta belopp utgör också minimibidrag för dagstidningarsom utkommer . För dagstidning som utkommer minst iveckan är minimibidraget . Bidragenberäknas för kalenderår och utgick för med sammanlagt 67 milj. kr.fördelat på 61 tidningar. hade t. o. m. december månad beviljatsbidrag för 60 tidningar till ett sammanlagt belopp av drygt 96 milj. kr. Enligt kungörelsen (1969:581, ändrad 1972:418) omsamdistributionsrabatt för dagstidningar erhåller tidningarna rabatt för varjeabonnerat exemplar som distribueras av postverket i särskildtidningsutdelningstur eller av distributionsföretag under förutsättning altminst två tidningsföretag deltar i samdistribulionen. En förutsättning för alttidningsföretagen skall erhålla rabatt är att de avstår frhn egen distributionpå alla de orter där det förekommer rabatterad samdistribution i vilken denegna tidningen kan medfölja. Lån från pressens lånefond kan beviljastidningsföretag såväl för investering som för annan åtgärd som bedöms varanödvändig för att stärka företagets konkurrensförmåga på . Projektsom syftar till kostnadsbesparingar genom samverkan skall ges företräde.Lånen, som inte utan särskilda skäl får lämnas , är räntefriaunder och amorieringsfria . Totalthar lån beviljats till 46 tidningsföretag med som redan nämnts sammanlagt 85,6milj. Ursprungligenavsågs att lån skulle kunna beviljas under en femårig försöksperiod budgetåren1969/70-1973/74. Efter ett förslag års pressutredning föreslogKungl. Maj:t i propositionen 1974:1 alt lån ur fonden skulle få beviljas ävenunder /75 inom ramen för befintliga medel under anslaget.Konstitutionsutskottet tillstyrkte propositionen i denna del (KU 1974:23) ochriksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag. pressutredning (Fi 1972:07) tillkalladesefter regeringens bemyndigande med uppgift att utredapressens förhållanden. 1 direktiven uttalar departementschefen: Utredningen bör göra en allmän bedömning avutvecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska,marknadsmässiga och organisatoriska faktorer bör vägas in i bilden. Ävenframväxten av nya mediatekniker, såsom kabel-TV, bör beaktas. Huvuduppgiftenbör vara sam-arbets- och ralionaliseringsfrågor inom tidningsbranschen samtformerna för statens stöd till pressen. Utredningens förslag bör i första handavse dagspressen. I anslutning till sin bedömning av utvecklingen på massmediaområdetbör utredningen även ta upp förhållandena för pressorgan, som ges ut av ideellaoch fackliga organisationer, samt fackpress och populärpress.Beskatlningsfrågor bör dock inte ingå i utredningsuppdraget. En allmän förutsättningför utredningens arbete bör vara att nuvarande tryckfrihelspolitik i huvudsakbeslår. Utredningen bör hålla sig underrättad om arbetet inom utredningen (Ju1970:59) om enhetlig reglering i grundlag av yttrandefriheten i massmedier m.m. Beträffande produktionsstödet framhålls attnuvarande regler tillkom mot bakgrund av "del förhållandet attkoncentrationsprocessen inom dagspressen är en följd av marknadskrafternasspel, där förslatidningarnas överlag på annonsmarknaden är helt utslagsgivande.Stödet gavs därför formen av ett selektivt stöd till de tidningar som behöverdel för att fortleva, dvs. Denna princip bör gälla även ifortsättningen fördel direkta produktionsstöd som jag utgår från kommer attbehövas, i varje fall som kan överblickas." Utredningenhar genomfört ett omfattande utredningsarbete. 1 en första delrapport"Svensk press. Presstödet och tidningskonkurrensen" (SOU 1974:102)har utredningen redovisat vilka effekter presstödet haft fördagspressen. Utredningen kommer att publicera ytterligare tvårapporter med olika specialundersökningar. Det gäller dels en rapporti vilken redovisas Olika möjligheter tillsamverkan mellan tidningar, dels "Pressens funktioner" vilken kommeralt behandla målsättningen för samhällets presstöd. Utredningen arbetar medsikte på alt redovisa sina överväganden i ett slutbetänkande . 1 motionen 1975:996 av m. fi. (c)hemställs "att vid behandlingen av rmansdeparlementetshuvudtitel, , Produktionsbidrag för dagstidningar, uttalar angelägenheten avatt produktionsbidrag enligt de bestämmelser, som presstöd kungörelsenmöjliggör, lämnas till sådana lokala ensamiidningar, som i sin totalakonkurrenssituation i hela spridningsområdet uppenbarligen har sammasvårigheter som en andratidning". Imotionen anförs att s. k. ensamtidningar, dvs. förstatidningar med lokalaspridningsområden, i allmänhet är förhållandevis små men av mycket storbetydelse för opinionsbildning, debatt och nyhetsförmedling i det lokalaområdet. Enligt motionärerna har åtskilliga sådana tidningar under de senasteåren varit utsatta för en allt svårare konkurrens från större tidningar, somges ut på andra orter, såväl storstadstidningar som större landsortstidningar.Flera av dessa tidningar har fatt sin ekonomiska situation så försämrad attderas existens är i fara. Motionärerna anför att pressiödspolitikens syfte ärall om möjligt förhindra ytteriigare nedläggningar av dagstidningar. Enligt17!j presstödkungörelsen finns också möjlighet att bevilja stöd tillförstatidning om det är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning. Det är enligt motionärerna lika väsentligt att bevara ensamtidningarsom andratidningar. Motionärerna anser alt - vid tillämpningen av 17 presstödkungörelsen - avgörandet i stödfrågan i båda fallen måste baseras pä entolalbedömning av konkurrenssituationen. Frågan om tillämpningen av 17! ; stödkungörelsen harvarit aktuell vid varje riksdag . Vid riksdag togs fråganupp i två motioner (1974:1748 och 1974:1749), avstyrktemotionerna i här aktuella delar och uttalade med anledning av motionerna i sittav godkända betänkande (KU 1974:23): Vad först gäller s. k. ensamtidningar, vilka ärutsatta för svår konkurrens från tidningar som ges ut på andra orter, börframhållas alt dessa tidningars svårigheter inte enbart skapas av konkurrensfrån storstadspressen. Även konkurrensen från de större landsortstidningarnamed vidsträckta spridningsområden skapar svårigheter för vissa av dessa lokalaensamtidningar. Deras ekonomi torde också, som frariihålls i motionen 1974:921,i många fall påverkas av förekomsten av s. k. annonsblad vilka kostnadsfrittdistribueras till hushållen. Utskottet vill framhålla angelägenheten av altsådana lokala ensamiidningar som här avses lar möjligheter att fortleva. Det ankommerpå presstödsnämnden att i avvaktan på pressutredningens förslag pröva aktuellafall enligt de grunder som angetts i presstödkungörelsen ! Del hade varitönskväri om del visat sig möjligt för pressutredningen alt förtursbehandlafrågan om tillämpningen av ij 17. Enligt vad utskottet erfarit innefattar dock pressutredningensövergripande prövning av olika former för del statliga presstödet även delokala ensamlidningarnas arbetsvillkor. Åt en expert har uppdragits altsärskilt studera ett antal tidningsföretag av olika typ för att möjliggöra enutvärdering av presstödet och en ekonomisk prognos för olika typer avtidningsföretag. Vid beräkningen av anslaget till presstödjandeändamål i propositionerna 1974:1 och 1974:74 har inte förutsatts altproduktionsbidrag i allmänhet skall utgå till de s. k. ensamtidningarna. Idetta sammanhang vill utskottet, vad gäller tillämpningen av ij 17, erinra omden nämnda möjligheten för presstödsnämnden att bevilja bidrag även tilldagstidning som inte är andratidning om det med hänsyn till förhållandena inomtidningens hela spridningsområde är uppenbart alt den har samma svårighetersom en andratidning. Vid beräkningen av anslagsbehovet för nästa budgetår hardepartementschefen också räknat med en viss marginal förde eventuelltytteriigare tidningar som kan komma att anses berättigade tillbidrag. 1 motionen 1975:309 av i m.fl. (s) hemställs "alt hos regeringen begär 1. en grundliganalys av hur de gralisdis-tribuerade annonsbladen påverkar den reguljärapressens ekonomi och arbetsmöjligheter, 2. omedelbara förslag i syfte attmotverka uppkomsten av annonsblad som berövar den reguljära pressenannonsinkomster". Motionärernaanför att ett flertal s. k. gratispublikationer, finansierade genom annonser, tillkommitunder senare år. Dessa s. k. annonsblad utgör enligt motionärerna en ökad faraför ekonomin för den press som sainhället genom stora insatser försöker allrädda därför all den från demokratisk synpunkt spelar en så viktig roll.Annonsintäkterna är alltjämt ett livsvillkor för flertalet reguljära tidningari landet. Utvecklingen mot allt fler gratis-dislribuerade annonsblad måstedärför enligt motionärerna motverkas och åtgärder vidtas i syfte att förhindraatt gratisbladen tar intäkter från den reguljära pressen. Vid riksdag uppmärksammades annonsbladenskonsekvenser för den reguljära pressen i motionen 1974:921 av (). I sitt av godkända betänkande (KU 1974:23) anfördekonstitutionsul-skotlel att de i motionen berörda frågorna var av väsentligbetydelse för pressen och väl värda att övervägas. Utskottet hade erfarit attpressutredningen i en särskild undersökning uppmärksammat utvecklingen pådelta område. Utskottet fann med hänsyn härtill att motionens syfte redan vartillgodosett. 1 motionen 1975:413 av herrar () ochMolin (fp) hemställs "att uttalar att regeringen bör lägga framförslag som begränsar den nuvarande diskrimineringen av vissaveckotidningar". 1motionen anförs all statsmakterna steg för steg börjat särbehandla deveckotidningar som anses utgöra "allmänna nyhetstidningar av dagspresskaraktär".Enligt motionärerna är det från många synpunkter olämpligt att statsmakterna påpunkt efter punkt gör skillnad mellan olika slag av veckotidningar. Del blirenligt motionen lätt en godtycklig bedömning av "värdet" av olikaslag av veckotidningar. Motionärerna ifrågasätter vidare om den systematiskauppdelningen mellan olika slag av veckotidningar är förenlig med bestämmelsernai tryckfrihetsförordningen. Vid riksdag hemställdes i motionen1974:140 av herrar () och () att pressulredningen itilläggsdirektiv skulle ges i uppdrag att lägga fram förslag med samma syftesom avses i den nu aktuella motionen. avstyrkte motionenoch framhöll att frågan omfattades av pressutredningens uppdrag (KU 1974:23).Enligt utskottet var det inte ändamålsenligt att tillställa utredningentilläggsdirektiv eftersom utredningens arbete befann sig i ett slutskede. reservation (fp) föreslogs att hos Kungl. Maj:l bort hemställa omsådant tilläggsdirektiv till pressutredningen som åsyftades i motionen.Reservanterna anförde alt del från många synpunkter var olämpligt att statsmakternagör skillnad mellan olika slag av veckotidningar. I reservationen anfördesockså att dessa skillnader mellan veckotidningar av olika slag förstärktes när"de s. k. veckotidningarna av dagspresskaraktär", såsom föreslogs ipropositionen 1974:74, fick ett ytteriigare höjt stöd. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Villkorenför lån ur pressens lånefond I motionen 1975:1000 av i (c) hemställs "alt beslutar om ränte- och amorteringsbefrielseför lån ur Pressens lånefond till dess att betänkandet årspressutredning har lagts och en proposition med anledning därav förelagtsriksdagen". Imotionen anförs att de senaste årens prisstegringar på bl. a. tidningspapper imycket hög grad urholkat produktionsbidragel till tidningarna. Vissatidningsföretag står nu inför den situationen att de, utöver andra ekonomiskaproblem, skall börja betala räntor och amorteringar på lån från pressenslånefond. Enligt motionären kommer detta att medföra en ytteriigare kännbar belastningför dessa företag. En oberoende och allsidig press är av grundläggandebetydelse för att främja en fri debatt och opinionsbildning. För att motverkade ekonomiska marknadskrafter som tvingat ett stortantal dagstidningar att upphöra med utgivningen utgår därför ekonomiskt stödtill dagspressen i flera olika former. /72 erhåller de tidningarsom generellt sett är i störst behov av stöd - dvs. i första hand de s. k.andratidningarna -särskilda produktionsbidrag. Genom inrättandet av pressenslånefond 1969 har tidningarna kunnat erhålla lån påförmånliga villkor för investeringar och andra åtgärder som bedöms nödvändigaför att stärka tidningens konkurrensförmåga på . utgårockså en särskild samdistributionsrabatt för dagstidningar som samverkar viddistributionen. Dettastöd till dagspressen har förstärkts . Redan 1972ökade anslaget till produklionsbidrag till dagstidningar från 33 milj. kr. till67 milj. kr. Vid riksdag beslöts ytterligare en höjning avbidragsbeloppen innebärande att totalt 97 milj. kr. anslogs för budgetåret1974/75 till produktionsbidrag till dagstidningar. Isamband med att produklionsbidragen infördes anförde konstitutionsutskottetatt en pariamentarisk kommitté borde tillsättas för att studera effekterna avpresstödet och följa utvecklingen samt föreslå de förändringar som kunde visasig nödvändiga för att på skapa lämpliga och ändamålsenligastödformer. tillkallades press-utredning för att motbakgrund av en preciserad målsättning för presspolitiken och ett studium aveffekten av det nuvarande stödet förutsättningslöst pröva bl. a. utformningenav det direkta produktionsstödet. Utredningen, som givits en bredparlamentarisk förankring och innehåller företrädare för tidningsbranschen, hargenomfört ett flertal större specialundersökningar. I december 1974publicerades utredningsrapporten "Svensk Press. Presstödet ochtidningskonkurrensen" (SOU 1974:102) i vilken presstödets effekter på dagspresseni dess helhet analyserats. Utredningen planerar enligt vad utskottet erfaritatt publicera ytterligare två specialundersökningar. Denförsta av dessa avser en kartläggning av de samverkansmöjligheter som kanfinnas mellan olika tidningar. I den andra rapporten kommer att redovisasprojektet , vilket syftar till att ge underiag för enprecisering av samhällets presspolitik. Genom olika studier innefattandeenkäter till organisationer, företag och journalister samt intervjuer medallmänheten har gjorts ett försök att fastställa den roll som dagspressenspelar i den svenska demokratin. Utredningen arbetar med sikte på attpresentera sina förslag i ett slutbetänkande . Förslag tillreformering av presstödet grundade på utredningens överväganden bör därförefter remissbehandling kunna föreläggas . mening bör med hänsyn härtill inte nu företas några ändringar av detstatliga presstödet. Imotionerna 1975:309, 1975:413, 1975:996 samt 1975:1000 aktualiseras olikafrågor med anknytning till det statliga presstödet. Imotionen 1975:996 hemställs att skall uttala "angelägenheten avatt produktionsbidrag enligt de bestämmelser som presstödkungörelsen möjliggör,lämnas till sådana lokala ensamtidningar, som i sin totala konkurrenssituationi hela spridningsområdet uppenbariigen har samma svårigheter som enandratidning". Med ensamtidningar avser motionärerna s. k. förstatidningarsom har lokala spridningsområden och som är utsatta för konkurrens från störretidningar vilka ges ut på andra orter. Enligt motionärerna har flera av dessatidningar fått sin ekonomiska situation så försämrad att derasutgivning är i fara. Delokala förslatidningarnas situation aktualiserades även vid riksdag.Konstitutionsutskottet framhöll därvid i sitt av godkända betänkandeatt det är angeläget att dessa lokala tidningar får möjligheter att fortleva.Utskottet anförde att det vid beräkningen av anslaget till press-stödjandeändamål inte förutsatts att produktionsbidrag i allmänhet skall utgå till dessatidningar. Utskottet erinrade dock om att presstödsnämnden vid tillämpningen av17 5; presstödkungörelsen har möjlighet att bevilja bidrag även tilldagstidning som inte är andratidning om det med hänsyn till förhållandena inomtidningens hela spridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter somen andratidning. har också produktionsbidrag beviljats i ett falltill tidning av det slag som åsyftas i motionen. Enligtvad utskottet erfarit har pressutredningen särskilt uppmärksammat de problemsom i vissa fall uppstått för lokala förstatidningar. 1 den nämnda rapportenangående presstödets effekter för dagspressen i dess helhet har också vissauppgifter angående dessa tidningars ekonomi redovisats. Av dessa uppgifter samtav andra ekonomiska analyser som utredningen låtit utföra kan utläsas att delokala förstatidningarna som grupp generellt inte är i behov av presstöd, menatt vissa av dem, som motionärerna framhåller. haren ansträngd ekonomisk situation. Det kan förutsättas att pressutredningensförslag kommer att innebära möjligheter för alla tidningar som är i verkligtbehov av stöd att erhålla bidrag eller lån i någon form, t. ex. från ensärskild fond. 1 avvaktan på pressutredningens förslag i denna del villutskottet erinra om presstödsnämndens möjlighet att vidtillämpningen av 17 S presstödkungörelsen ge bidrag även till dagstidning sominte är andratidning. Vid bedömningen av stödbehovet bör därvid enligtutskottets mening en totalbedömning av konkurrenssituationen vara avgörande. Imotionen 1975:309 begärs en grundlig analys av de gratisdistribueradeannonsbladens inverkan på pressens ekonomi och arbetsmöjligheter. Utvecklingenpå annonstidningsmarknaden innebär enligt motionärerna att den reguljärapressen föriorar en allt större del av de annonsintäkter som är livsviktiga förflertalet tidningar. Ävendet ökade antalet annonsblad har uppmärksammats av pressutredning.Utredningen har låtit utföra flera undersökningar av antalet annonsblad,periodicitet, omsättning osv. Den kartläggning och analys som begärs i motionenkommer alltså att genomföras av pressutredningen. Utredningen ser allvarligtpä utvecklingen på detta område. a. har utredningens ordförande i ettuttalande framhållit att gratisbladen tar intäkter från den reguljära pressenutan att ta på sig de informativa skyldigheter som denna uppfyller. Detmaterial som utredningen presenterar bör kunna utgöra ett tillfredsställandeunderiag för vidare överväganden angående vilka åtgärder som kan varanödvändiga på detta område. Imotionen 1975:1000 hemställs att skall besluta om ränte-ochamorteringsbefrielse för lån ur pressens lånefond till dess att betänkandetfrån pressutredning har lagts och en proposition med anledning däravförelagts . Lånfrån pressens lånefond är amorteringsfria räknat från förstalyftningsdagen. utgår ej heller ränta på lånen. Förtiden därefter till dess betalning sker utgår åriig ränta enligt normalräntanför lån från statens utlåningsfonder, dvs. 7 1/4 96. kanmedge räntefrihet för av ytteriigare högst två. år, om särskilda skälföreligger. Sådan förlängd räntefrihet har också medgivits i flera fall. Närpressens lånefond inrättades 1969 beslöts att lån skulle kunna beviljas frånfonden under en femårig försöksperiod budgetåren 1969/70-1973/74. Genomriksdagsbeslut förlängdes tidsperioden till att omfatta även budgetåret1974/75. 1 årets budgetproposition föreslår regeringen att perioden i avvaktanpå pressutredningens förslag skall förlängas ytteriigare med budgetåret1975/76. Det är alltså här frågan om en försöksverksamhet som kommer attutvärderas i samband med att ställning tas till pressutredningens förslag,dvs. Som utskottet redan framhållit bör någraändringar av formerna för det statliga presstödet inte genomföras på så kortsikt. har , som också framhållits. möjlighetatt i särskilda fall bevilja föriängd räntefrihet. Imotionen 1975:413 föreslås ett riksdagsuttalande av innebörden "attregeringen bör lägga fram förslag som begränsar den nuvarande diskrimineringenav vissa veckotidningar". Utskottetvill beträffande de frågor som behandlas i motionen endast framhålla att äventidskriftsfrågorna analyseras inom pressutredningen. Arbetet inom utredningenbör inte föregripas. Något riksdagsuttalande av det slag som åsyftas i motionenbör inte göras. som utkommer beräknas på grundval avpappersförbrukningen minskad med den andel som går åt för annonsutrymme. Under1974 har tidningspapperets ytvikt sänkts, vilket vid oförändrade bidragsreglerskulle innebära att produktionsbidragen vid samma textvolym och upplagaminskas med ca 5 96. Sänkningen av pappersvikten har inte åtföljts avkostnadsminskningar för tidningsföretagen. Som departementschefen föreslår ipropositionen bör därför bidragsreglerna anpassas så att storieken påproduktionsbidragen bibehålls på oförändrad nivå. Dei propositionen föreslagna anslagen till produktionsbidrag för dagstidningar,samdistributionsrabatt för dagstidningar samt pressens lånefond, har inteföranlett några motionsyrkanden.