bet · FY01SoU8 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 8 SoU 1975:8 Socialutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:50 i vad avser förslag tilltransplantationsiag och till obduktionslag jämte motioner I propositionen 1975:50 har regeringen() föreslagit atl anta i propositionen framlagdaförslag lill 1. transplantationsiag, 2. obduklionslag, 3. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätlen all utbekomma allmänna handlingar. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar ulskoitet till vad Ulskoitetanför på s. 6 och 7. I betänkandet behandlar utskottet de under 1 och 2angivna lagförslagen jämte fyra vid början väckta motioner,1975:41,1975:42,1975:487 och 1975:1261, samt tre i anledning av propositionenväckta motioner, 1975:1898, 1975:1909 och 1975:1983. Motionsyrkandena redovisaspå s. 5 och 6. Delunder 3 upptagna lagförslaget kommer all behandlas av utskottet i betänkandetSoU 1975:14 med anledning av propositionen 1975:18 med förslag tillsleriliseringslag, m. m. Deipropositionen framlagda lagförslagen, såvitt här är i fråga, har följandelydelse. 1 §Denna lag äger tillämpning på sådana ingrepp som innebär alt organ och annat biologiskt material läges från levande eller avliden person för behandling av sjukdom eller kroppsskada hos annan person. Lagengäller ej i fråga om lagande av blod, avlägsnande av hud eller andra mindreingrepp. 2 § Om särskilda skäl föreligger för socialstyrelsenmedgiva all biologiskt material tages för annat medicinskt ändamål än sådantsom avses i 1 !j. 3 § Ingrepp som avses i denna lag skall förelagas pålasarett eller därmed jämförligt sjukhus. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer kan föreskriva att ingrepp enligt lagen för företagas vidannan institution än sådan som har sagts. Beslutom ingrepp fattas av överläkare eller biträdande överläkare vid sjukhus ellerföreståndare för annan institution som avses i första stycket. Sådant beslutför dock icke fallas av läkare som ansvarar för vården av den person lillvilken transplantation skall ske. Särskildabestämmelser om levande givare 4 §Ingrepp som avses i denna lag för företagas på levande person om denne skriftligen samtyckt lill ingreppet. Ingrepppå den som ej fyllt eller som på grund av psykisk sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annat slag saknar förmåga altlämna samtycke enligt första stycket för ske om medicinska skäl påkallar attbiologiskt material för transplantation tages från denne. 1 fall som nämntsfordras tillstånd till ingreppet. Innan styrelsen avgörtillståndsfrågan skall beträffande den som är underårig hans vårdnadshavare ochbeträffande den som lider av psykisk abnormitet förmyndare eller god manberedas tillfölle att yttra sig. Tillstånd får lämnas endast om synneriiga skälföreligger. Ingrepp för icke företagas mot givarens vilja. 5 §Vill någon komma i fråga som givare av biologiskt material skall den läkare som enligt 3 S har rätt all besluta om ingrepp upplysa honom och, i förekommande fall, vårdnadshavare, förmyndare eller god man om in greppels beskaffenhet och om de risker som är förknippade med delta. tyckesom avses i 4 f? skall lämnas till läkaren. Denne skall därvid förvissa sig omalt givaren har förstått innebörden av upplysningarna. 6 §Organ och annat biologiskt material för icke tagas, om ingreppet med hänsyn till sin art eller till givarens hälsotillstånd kan befaras medföra all varlig skada lill liv eller hälsa. Särskildabestämmelser om avlidna givare 7 §Ingrepp som avses i denna lag får företagas på avliden person om denne under sin livslid skriftligen har medgivit detta. Ävenutan medgivande enligt första stycket för organ och annat biologiskt materialtagas från avliden person, om icke den avlidne eller nära anhörig till honomhar uttalat sig emot del eller ingreppet eljest kan antagas stå i strid med denavlidnes eller nära anhörigs uppfattning. 8 § I fall som avses i 7 ij andra stycket skall, därdel kan ske, nära anhörig lill den avlidne underrättas om ingreppet innan dettaäger rum. 9 § Organ och annat biologiskt material för ickelagas om behov av rättsmedicinsk obduktion eller annan rättsmedicinskundersökning kan antagas föreligga och resultatet av undersökningen skullekunna äventyras genom ingreppet. 10 § Protokoll skall föras när organ och annatbiologiskt material tages från avliden person. 11 § Talan mot beslut enligt 4S andrastycket föres hos kammarrätt. Denna lag träder i kraft . Genomlagen upphäves lagen (1958:104) om tillvaratagande av vävnader och annatbiologiskt material från avliden person. 1 § Denna lag äger tillämpning på obduktion som ickeinnefattar rättsmedicinsk undersökning. 2 § Obduktion får förelagas om den avlidne under sinlivslid skriftligen har medgivit detta. 3 § Saknas medgivande som avses i 2 5;, får obduktionförelagas om det behövs för alt orsaken till dödsfallet skall kunna fastställaseller viktig upplysning angående sjukdoms beskaffenhet erhållas. Ärdödsorsaken känd får dock obduktion icke äga rum, om den avlidne eller näraanhörig lill honom har uttalat sig emot del eller åtgärden eljest kan antagasstå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. 4 § I fall som avses i 3 ij skall, där del kan skeoch icke särskilda skäl talar emot, nära anhörig till den avlidne underrättasom obduktionen innan denna äger rum. Ärdödsorsaken känd får obduktion icke påbörjas förrän skälig tid förfiutit efterunderrättelsen. Dennalag träder i kraft den . A. Vidriksmötets början väckta motioner I motionen 1975:41 av i (m)hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om ett nyttdödsbegrepp måtte behandlas i utredningen angående sjukvård i livets slutskede. I motionen 1975:42 av i (m)hemställs att hos regeringen anhåller alt rätlen all avstå frånlivsuppehållande insatser måtte behandlas i utredningen angående sjukvård ilivets slutskede. I motionen 1975:487 av i m.fl. (s) hemställs alt hos regeringen begär sådan ändring i allmännaläkarinslruktionen alt läkare ej kan utfärda dödsbevis för egna anhöriga. I motionen 1975:1261 av () hemställsatt hos regeringen anhåller att frågan om livsbegreppet förfoster/barn göres till föremål för utredning. B. Ianledning av propositionen väckta motioner I motionen 1975:1898 av () och herrPetersson i (fp) hemställs att vid behandlingen avregeringens förslag lill transplantationsiag beslutar 1. anta sådan lydelse av lagen att aborterade fosterej för användas lill "annat medicinskt ändamål" ulan kvinnansskriftliga samtycke, 2. anta sådan lydelse av lagen atl den blir tillämpligäven på överföring av befruktade ägg från en kvinna till en annan i enlighetmed vad som anförts i motionen. I motionen 1975:1909 av (vpk) hemställsatt med anledning av regeringens proposition 1975:50 måtte besluta 1. atl i förslaget till transplantationsiag inrymmamöjligheten atl för vissa fall använda hjärndödsbegreppet i stället för delkonventionella hjärtdöds-begreppet, 2. all uttryckligen hänföra hornhinnetransplanlationertill de "mindre ingrepp" som inle omfattas av skyldigheten atlunderrätta den avlidnes närmaste anhöriga. I motionen 1975:1983 av m. fl. (m)hemställs att i samband med behandlingen av propositionen 1975:50antar följande 1 § Denna lag äger tillämpning på obduktion som icke innefattarrättsmedicinsk undersökning. Obduktion för företagas om den avlidne under sin livstidskriftligen har medgivit detta. 3 S Saknas medgivande som avses i 2 § för obduktion icke äga rum, om denavlidne eller nära anhörig till honom har uttalat sig emot det eller åtgärdeneljest kan antagas stå i strid med den avlidnes eller nära anhörigsuppfattning. 4 !j Har den avlidne munlligen eller skriftligen tagit tillbakamedgivande som avses i 2 § gäller 3 §. 5 § Nära anhörig till den avlidne skall, där det kan ske, underrättas omobduktionen innan denna äger rum för så vitt inte medgivande som avses i 2 §föreligger. Obduktion för icke påbörjas förrän skälig lid förflutit efterunderrättelsen. Dennalag träder i kraft . I propositionen läggs fram förslag till transplantationsiag,som skall ersätta nu gällande lag av . Den föreslagna lagen har sinutgångspunkt i nordiskt samarbete och innebär en harmonisering med motsvarandelagstiftning i och . Förslaget innebär bl. a. enförfailningsmässig reglering av förutsättningarna för transplantationsingrepppå levande givare beträffande formerna för samtycke m. m. Särskildabestämmelser föreslås gälla beträffande transplantationsingrepp när givaren ärunder eller han på grund av psykisk sjukdom m. m. saknar förmåga atllämna samtycke. Ingrepp får då endast ske om medicinska skäl påkallar attbiologiskt material för transplantation tillvaratas och lämnattillstånd lill åtgärden. Tillstånd får lämnas endast om synneriiga skälföreligger. 1 fråga om transplantationsingrepp på den som avlidit införsuttryckliga bestämmelser omskyldighet atl underrätta nära anhöriga för atl dessa skall ges tillfälle attange sin inställning till ingreppet. Propositioneninnehåller vidare förslag till en obduktionslag, som skall gälla i alla andrafall än då obduktion sker i rättsmedicinskt syfte. Förslaget innebär främst attdet liksom i och införs en lagstadgad skyldighet alt underrättaden avlidnes nära anhöriga innan obduktion sker. Enligt lagförslaget fårobduktion i regel inte ske utan all de anhöriga underrättats, såvida inle denavlidne i livstiden särskilt medgivit atl obduktion får ske efter dödsfallet.Motsätter sig de anhöriga obduktion får sådan inte genomföras annat än för altorsaken till dödsfallet skall kunna fastställas. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft . Tillgrund för lagstiftningen ligger en 1974 upprättadpromemoria (Ds S 1974:5) med förslag till lag om iransplantationer ochsjukhusobduktioner. Promemorian har remissbehandlats. Den lagstiftning som f n. gäller i fråga omtransplantationsingrepp avser endast tillvaralagande av vävnader och annatbiologiskt material från avlidna personer. 1 samband med atl den medicinskautvecklingen successivt vidgat förutsättningarna för Iransplantationer avnjurar och andra organ från levande givare har vid sidan av lagstiftningen ipraxis regler utbildats för transplantationsingrepp på levande personer.Utvecklingen på Iransplanla-tionsområdet har lett till ett omfattande samarbetemellan de nordiska länderna i fråga om både njurtransplantationer och åtgärderför att åstadkomma en enhetlig lagstiftning på området. Mot denna bakgrund serutskottet med tillfredsställelse att förslag nu framlagts lill en nytransplantationsiag som syftar till alt i överensstämmelse med den lagstiftningsom redan finns i och beträffande levande givare åstadkomma ökadrättssäkerhet och beträffande avlidna givare stärka hänsynen till den avlidnesintegritet och lill hans anhöriga. Utskottet vill vidare ansluta sig till uppfattningenatt också vid obduktioner hänsynstagande till den avlidne och hans anhöriga börgaranteras genom särskilda lagregler om underrättelseskyldighet. I det följande behandlar utskottet i särskildaavnitt spörsmål som aktualiserats motionsvägen eller som eljest tilldragit sigutskollets särskilda uppmärksamhet. Transplantalionslagen föreslås bli tillämplig påingrepp som innebär atl organ eller annat biologiskt material tas från levandeeller avliden person. Sådana ingrepp skall få ske för behandling av sjukdomeller kroppsskada hos annan person eller, om särskilda skäl föreligger, förannat medicinskt ändamål. Frågan huruvida särskilda skäl föreligger skallprövas av . I motionen 1975:1898 av () och herrPetersson i Röslånga (fp) yrkas att transplantalionslagen skall ges en sådanlydelse atl aborterade inle för användas till annat medicinskt ändamålutan kvinnans skriftliga samtycke. Motionärerna framhåller att uttrycket annatmedicinskt ändamål enligt propositionen innebär tillvaratagande av biologisktmaterial för t. ex. forskning eller framställning av läkemedel. Enligtmotionärerna betyder detta bl. a. att man använder aborterade för altframställa medicin eller för att experimentera på dem medan de är levande. Ianslutning lill nämnda spörsmål bör las upp ett i motionen 1975:1261 av fruJacobsson (m) framställt yrkande om utredning av frågan om livsbegreppet förfoster/barn. Motionären framhåller alt vid vissa abortmetoder man säkert kanräkna med att fostret överiever ingreppet och alt vid andra metoder det händeratt fostret efter ingreppet visar svagare eller starkare tecken på liv. Efterett abortingrepp kan alltså fostret enligt motionären bete sig på ett sättsomkräver ställningstagande till om det är vid liv eller inle. Motionären anseratt det inte minst av hänsyn lill sjukvårdspersonalen är önskvärt alt del finnskriterier efter vilka personalen kan handla i sådana situationer. Vadförst gäller det i motionen 1975:1261 upptagna spörsmålet vill utskottet erinraom atl åtgärder som vidtas efter det att fostret börjat födas och som ledertill dess död får bedömas enligt bestämmelserna i 3 kap. 1-3 och 5-9 §§brottsbalken, vilka samtliga avser att bereda skydd för födda och levandemänniskor till liv och hälsa. Vid abort liksom vid annan medicinsk behandlinggäller vidare enligt 3 S allmänna läkarinslruktionen alt varje läkare - varesig han är i allmän tjänst eller enskilt utövar läkaryrkel - är skyldig all iöverensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet såvitt möjligt gepatient den behandling som patientens tillstånd fordrar. Läkare som handlar istrid med vad som sålunda åligger honom kan ådömas ansvar. Vidare kan nämnasall enligt folkbokföringsförordningen barns födelse skall anmälas till pastorsämbetet.Med barn avses i förordningen nyfödd som efter födelsen andats eller visatandra livstecken samt dödfödd som avlidit efter utgången av 28:ehavandeskapsveckan. Medhänsyn till innehållet i de redovisade bestämmelserna anser utskottet all någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen 1975:1261 inle är erforderiig. Vadhärefter angår frågan om forskning på aborterade vill socialutskottetmed anledning av uttalandet i motionen 1975:1898 om experiment på levandefoster - ett uttalande som inte återspeglas i motionärernas yrkanden - erinraom att utbildningsutskottet bl. a. behandlade en motion om förbud motsådana experiment. Motionen remissbehandlades .varvid yttranden avgavs av bl.a. och de medicinska fakulteterna. I sitt av riksdagengodkända betänkande (UbU 1974:35) med anledning av nämnda motion och ettmotionsyrkande om etiska regler för fosterexperiment framhöllutbildningsutskottet bl. a. att den forskning som förekommer eller förekommitbeträffande aborlfosler avser antingen organ eller organdelar från döda fostereller som överievt abortingreppet mensom ej är livsdugliga. Motionerna avstyrktes av utbildningsutskottet på närmareangivna skäl. vill vidare understryka vad socialstyrelsenuttalade i sitt remissyttrande nämligen alt experiment på levande , dvs.barn, inte står i överensstämmelse med vedertagna etiska normer och inte kantolereras i vårt samhälle. Det finns också skäl att erinra om att - somsocialstyrelsen påpekade i remissyttrandet - efter den nya abortlagensikraftträdande förutsättningarna för forskning pålivsdugliga bortfallit. Beträffandedet i motionen 1975:1898 framförda yrkandet om samtycke till fosterforskningvill utskottet i likhet med vad JO anförde 1970 behandlat ärendeangående användning av aborterade för vetenskapligt ändamål m. m. (seJO:s ämbetsberällelse 1971 s. 320) framhålla atl frågan helt synes böra bedömasmed utgångspunkt i hur saken ter sig från kvinnans synpunkt. För den kvinna somsökt och erhållit abort torde det i allmänhet inte framstå som stötande om detfoster som hon velat befrias ifrån utnyttjas för forskningsändamål livskrafti enlighet med hennes vilja utsläckts. Ett sådant utnyttjande av döti fosterkan därför enligi JO inte anses förutsätta samtycke i varje särskilt fall frånkvinnans sida. Skulle emellertid kvinnan uttryckligen motsätta sig atl fostretanvändes lill forskning måste självfallet hennes önskan respekteras. När detgäller klinisk forskning av ifrågavarande karaktär framstår det enligtutskottets mening som mer angeläget att garantier skapas för atl användningenav hålls inom etiskt godtagbara gränser än att de formellaförutsättningarna för forskningen regleras lagstiftningsvägen. I deltahänseende vill utskottet i likhet med utbildningsutskottet slå fast denprincipen atl kliniska försök - antingen del är fråga om forskning påabortfoster eller annan forskning - bör bli föremål för etisk prövning oavsettvem i landet som bedriver dem.. har vid landets samtligamedicinska fakulteter och vid några större sjukhus inrättats etiska kommittéer.Etisk kommitté skall i första hand ha lill uppgift atl vid anfordran ge rådeller avge yttranden beträffande etiska frågor inom medicinsk forskning. skall även kunna ta egna initiativ lill rådgivning eller upplysning.Vid bedömning och godkännande av kliniska forskningsprojekt följs den s. k.Helsingforsdeklara-lionen som antogs vid ett möte inom World MedicalAssociation (Värids-läkarförbundel) och som innehåller vägledandenormer för den i klinisk forskning verksamme läkarens handlande. De etiskakommittéerna har tagils i anspråk främst för all bedöma ansökningar omforskningsstöd från statens medicinska forskningsråd och från fakulteternasegna fonder och forskningsmedel. Beträffande forskningsbidrag frånforskningsrådet och mot cancergällerattsamlliga projekt,sominnebärakliviteler eller åtgärder rörande patienter eller försökspersoner somär betingade av undersökningens genomförande från forskningssynpunkt, skallunderställas de lokala etiska kommittéerna för granskning. I fråga omforskningsprojekt som finansieras av andra organ än forskningsrådet ochRiksföreningen mot cancerhar forskningsrådet beviljat Svenska läkaresällskapets delegation förmedicinsk etik anslag för en undersökning angående "Medicinsk-kliniskforskning-dess omfattning och natur". Undersökningen skall belysa i vilkenutsträckning klinisk forskning bedrivs ulan att verksamheten underställs någonetisk prövning och avses ge underiag för en bedömning av möjligheterna att genomföragenerell etisk prövning. I detta sammanhang finns det också skäl alt erinra omalt forskningsrådet anordnade en konferens rörande etiskafrågor inom medicinen med företrädare för bl. a. och de eliskakommittéerna. På konferensen diskuterades bl. a. forskning med utnyttjande avabortfoster varvid konferensen beslöt ansluta sig till utbildningsutskottelsuttalande alt all forskning på abortfoster skulle underställas etisk kommittéför prövning. Underhänvisning till vad ovan anförts anser utskottet att det inte finnstillräckliga skäl all i transplantalionslagen eller i annan lagstiftning införaregler om samtycke till användning av aborlfosler för medicinska ändamål.Utskottet vill härutöver framhålla atl motionärernas önskemål till väsentligadelar lillgodosetts genom del framlagda lagförslaget. Transplantalionslagentorde nämligen bli tillämplig på tillvaratagande av organ och annat biologisktmaterial från nyfödda som efter abortingreppet andals eller visat andra livsteckenmen sedan avlidit eller från som aborterats efter 28:e havandeskapsveckan.För ingrepp på för annat medicinskt ändamål än transplantation krävs dåsocialstyrelsens tillstånd. Vidare gäller alt anhörig skall underrättas föreingreppet och alt åtgärden inte för vidtas om den kan antas slå i strid medanhörigs uppfattning. Utskottei avstyrker således biföll till motionen1975:1898 i nu behandlad del. Isamma motion begärs också alt skall anta en sådan lydelse avtransplantalionslagen att den blir tillämplig på överförtng av befruktade äggfrån en kvinna till en annan. Motionärerna hänvisar till att sådana ingrepp kanbli vanliga och att de bör kringgärdas med samma regler som gällerför transplantation. 1den mån ingrepp av den art motionärerna beskriver förekommer torde de enligtutskottets mening vara att bedöma som tillvaratagande av biologiskt materialför behandling av sjukdom. Eftersom ingreppen således omfattas avtransplantationslagens bestämmelser är någon åtgärd med anledning avmotionen 1975:1898 i aktuell del inte erforderiig. Enligt1 § andra stycket i förslaget lill transplantationsiag skall lagen inle gälla ifråga om tagande av blod, avlägsnande av hud eller andra mindre ingrepp. 1motionen 1975:1909 av (vpk) begärs atl hornhin-nelransplantationeruttryckligen skall hänföras till de mindre ingrepp som inte omfattas av lagen. Tillvaratagandeav hornhinna från avliden för iransplanlationsändamål torde enligt utskottetsuppfattning medicinskt sett vara av så föga ingripande natur att åtgärden ärjämförbar med tagande av blod och hud och därför vara att beteckna såsom sådantmindre ingrepp som inle omfattas av be- Med hänsyn härtill är någon åtgärd med anledning avmotionen 1975:1909 i förevarande del inte erforderiig. Fråganom införande av nytt dödsbegrepp m. m. Enligt 6 § förslaget till transplantationsiag skallorgan och annat biologiskt material inte få tas om ingreppet med hänsyn tillsin art eller till givarens hälsotillstånd kan befaras medföra allvariig skadalill liv eller hälsa. På grund av bestämmelsen får således opariga organ som t.ex. hjärta, lever och bukspottkörtel inte tillvaratas från levande givare. Omgivaren inte är vid full hälsa kan ett i och för sig lindrigt ingrepp bliotillåtet. Bestämmelsenskonsekvenser för transplantationskirurgin berörs i motionen 1975:1909 av herrTakman (vpk) vari yrkas att möjligheten att för vissa fall användahjärndödsbegreppet i stället för det konventionella hjärtdödsbegreppet skallinrymmas i transplantalionslagen. 1 motionen 1975:41 av i (m)begärs atl frågan om ett nytt dödsbegrepp skall behandlas i utredningenangående sjukvård i livets slutskede. Beträffande motionärernas motiveringarför yrkandena hänvisar utskottet till framställningen nedan. 1detta avsnitt behandlar utskottet också motionen 1975:42, likaledes av herrWerner i (m). Yrkandet i motionen går ut på att den nämnda utredningenockså skall ta upp frågan om rätten att avstå från livsuppehållande insatser.Enligt motionären bör läkare få rätt atl respektera en dokumenteradviljeyttring av patienten att denne avstår från livsuppehållande insatser när hjärnskadaorsakat ett irreversibelt tillstånd av medvetslöshet. Spörsmålenom ett nytt dödsbegrepp och rätten att avstå frän livsuppehållande insatservid vissa sjukdomstillstånd behandlades av utskottet förta året med anledningav motioner med i allt väsentligt samma syfte som de nu aktuella motionerna1975:41 och 1975:42. Den väckta motionen om livsuppehållande insatserblev föremål för en omfattande remissbehandling. I sitt av godkändabetänkande SoU 1974:31 fann utskottet att de problemställningar av skiftandenatur som är förbundna med sjukvård i livets slutskede borde bli föremål för enallsidig översyn, varvid utgångspunkten borde vara atl vården ges ett sådanlinnehåll alt allmänhetens förtroende för sjukvården inte rubbas. Med hänsyntill spörsmålens komplicerade natur ansåg utskottet att en särskild utredningborde tillkallas för ändamålet. ställningstagande föranledde altsärskilda sakkunniga tillkallades med uppdrag att - med utgångspunkt i vadsocialutskottet anfört i nämnda betänkande - utreda vissa frågor beträffandesjukvård i livets slutskede. Beträffandefrågan om livsuppehållande insatser framhöll utskottei alt som ett led iöversynen av problemen kring sjukvård i livets slutskede det kunde finnas skälatl uppmärksamma de mera speciella frågor av humanitär, etisk och juridisknatur som är förknippade med livsuppehållande behandling.Enligt utskottets mening borde utredningsarbetet i denna del inriktas på enkartläggning av problemställningarna och en vägledande diskussion. De närmareövervägandena härvidlag borde ankomma på utredningen.