bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Maj:tdärvid bör ha möjlighet att närmare bestämma den tillåtna verksamhetensomfattning och art också med hänsyn till de försiktighetsmått somskall iakttas från miljöskyddssynpunkt. För att kunna göra detta måste, som jagredan sagt, Kungl. Maj:t regelmässigt inhämta yttrande från bl. 1BL bör vidare, i likhet med vad som enligt ändringar i VL gäller omKungl. Maj:ts tillåtlighetsprövning enligt VL och i överensstämmelse med vadsom har föreslagits i promemorian, införas en bestämmelse om att Kungl. Maj:t isamband med att tillstånd lämnas till att verksamhet föriäggs till viss platskan föreskriva villkor för att tillgodose allmänna intressen. Maj:t föreskriva villkor för tillgodoseende av allmänna intressen. Dettaöverensstämmer med vad som gäller enligt 4 kap. 18 § fjärde stycket VL. Att,såsom synes åsyfta, i lagtexten anknyta till bygdens intressen påsätt som har skett i ML har inte ansetts vara lämpligt. Jag vill härvidlaghänvisa till vad föredragande departementschefen anförde i samband medtillkomsten av nämnda bestämmelse i VL (prop. 1971:106 s. 110). Att Kungl.Maj:t dessutom har möjlighet att närmare bestämma den tillåtna verksamhetensomfattning och art med hänsyn till de försiktighetsmått som skall iakttas frånmiljöskyddssynpunkt, framgår av vad jag anfört i den allmännamotiveringen." 1969:28 med förslag till miljöskyddslaganfördes följande (s. 250-251 och 275) beträffande den förut berörda 19 §miljöskyddslagen: "Enligtmin åsikt är ändamålet att tillgodose allmänna intressen med knytning till denbygd som drabbas av miljöstörningar värt allt beaktande. Även om skäligarenings- och driftsåtgärder vidtas kan det ibland kvarstå svårmätbara allmännaolägenheter i en miljöstörande anläggnings omgivning. Detta är f ö. denprincipiella motiveringen för avgiften enligt 8 kap. 34 § vattenlagen.Departernentschefen yttrade nämligen i prop. 1941:45 s. 117 att avgiften skallutgå på grund av de mera svårbestämbara skador som inte kan motverkas genomandra åtgärder eller inte kan bestämt lokaliseras. Deallmänna bygdeintressena kan emellertid tillgodoses enklare på annan väg ängenom en avgift. Jag föreslår en bestämmelse som innebär att Kungl. Maj:t iunderställningsärenden kan förknippa tillstånd med villkor för att tillgodoseallmänna intressen inom den bygd som berörs. Som modell för bestämmelsen börden praxis tjäna som utbildats i ärenden enligt 4 kap. 13 § vattenlagen. I sambandmed att Kungl. Maj:t lämnar medgivande till vattenregleringsföretag somunderställs Kungl. Maj:ts prövning enligt detta lagrum brukar särskilda villkorföreskrivas för att främja olika allmänna intressen i orten. Det kan vara frågaom kontanta bidrag till gemensamma anläggningar eller till ortens näringslivöver huvud taget. Villkoren kan också gå ut på att företagaren själv skallutföra anläggningar eller åtgärder som är av allmänt intresse för bygdensbefolkning. Förfarandet tillämpas också i fråga om större vattenbyggnadsföretagsom hänskjuts till Kungl. Maj:ts avgörande enligt 2 kap. 20 § 3 mom.vattenlagen. dentyp jag nu har beskrivit ger möjlighet att på ett smidigt sätt kompenseraallmänna olägenheter i ett företags omgivning vilka inte kan ersättas i annanordning. Ett nära till hands liggande exempel är att företaget lämnar bidragtill eller utför fritidsanordningar eller fritidsområden i stället för sådanasom gått förlorade genom den miljöstörande anläggningen. Paragrafen saknar motsvarighet iimmissionssakkunnigas förslag. Den ger Kungl. Maj:t möjlighet att förena etttillstånd med särskilda villkor för att tillgodose allmänna ändamål i bygden. Departementschefen.Som jag har utvecklat i den allmänna motiveringen är den föreslagnabefogenheten att meddela särskilda villkor av samma art som den möjlighet somKungl. Maj:t har enligt 4 kap. 13 § vattenlagen att förena tillstånd tillvattenregleringsföretag med villkor som främjar bygdens intressen. Beträffandeinnebörden av uttrycket bygden kan viss ledning "hämtas i vattenlagen ochi den praxis som utbildats i fråga om tillämpningen av 4 kap. 13 och 15 §§vattenlagen. När uttrycket förekommer i t. ex. 4 kap. 15 § vattenlagen avsesinte en begränsning till det direkt drabbade området. Också endast indirektberörda områden kan räknas till bygden (se prop. 1944:169 s. 68, 2 LU 1944:33s. 28 och prop. 1959:31 s. 34). Motsvarande gäller enligt mitt förslag." Vadslutligen gäller motsvarande villkor enligt vattenlagen anföres i prop.1971:106 med förslag till lag om ändring i vattenlagen bl. a. följande (prop.s. 65 och 110): "De s. k. särskilda villkor som f n. brukarförenas med Kungl. Maj:ts tillstånd till företag i vatten kan sägas vara avtvå, principiellt sett olika slag. Den ena typen avser villkor som innebäråläggande för sökanden att betala penningbelopp eller utföra åtgärder för atttillgodose allmänna intressen som annars inte skulle kunna kompenseras. Denandra typen utgörs av villkor som i och för sig skulle ha kunnat föreskrivasockså av . Dessa villkor avser närmast åtgärder avskadeförebyggande karaktär. Gemensamt för de båda villkorstyperna kan sägasvara att de går ut på att tillgodose allmänna intressen. Maj;t börenligt utredningens mening alltjämt ha möjlighet att förena ett tillstånd medvillkor i det syftet. En bestämmelse härom föreslås i punkt 4 i 4 kap. 17 §andra stycket. Detförhållandet att tillståndsfrågor kommer att underställas Kungl. Maj:t föravgörande i större utsträckning än f n. torde enligt utredningen inte böra ledatill att sökande i vattenmål underkastas särskilda villkor annat -än i ungefärsamma situationer som . Genom villkoren kan Kungl. Maj:t gottgöra intressensom har kommit i kläm och förebygga konflikter. Maj:ts befogenhet attföreskriva särskilda villkor bör inte som i 19 § miljöskyddslagen begränsastill att avse allmänna intressen i bygden. En sådan begränsning skulle minskamöjligheterna att på ett ändamålsenligt sätt tillgodose fiskeri- ochrenskötselintressena. Det är vanligen en uppgift för val- tendomstolenatt faställa närmare föreskrifter rörande företagets utformning och om skadeförebyggandeeller skadebegränsande åtgärder. Maj:ts befogenhet att lämna motsvarandeföreskrifter bör dock för den skull inte begränsas. Den bör för övrigt kunnainbegripa rätt att föreskriva exempelvis att naturvetenskapliga undersökningaro. d. liksom antikvarisk-kulturhis-toriska inventeringar skall utföras påsökandens bekostnad. Vidare synes ägare av grundvatten. I fråga om Kungf Maj:ts möjlighet att föreskrivasärskilda villkor i samband med ett tillstånd kan jag ansluta mig till vadutredningen har anfört. Villkor bör alltså komma i fråga i ungefär sammasituationer som f n. 1 likhet med utredningen anser jag det olämpligt att ilagtexten anknyta till bygdens intressen, eftersom detta skulle kunna minskamöjligheterna att på lämpligaste sätt tillgodose fiskeri- ochrenskötselintressena." följderegeringens förslag i de berörda lagstiftningsfrågorna. Angåendegränsdragningen mellan skatter och avgifter m. m. hänvisas tillförfattningsutredningens betänkande SOU 1963:17 (s. 366-374). Beträffandefinansmakten enligt äldre och nuvarande RF hänvisas till prop. 1973:90 (s. 140ff och 212 ff). Fl 2139174 (delvis) Prövning enligt 136 a § byggnadslagen av etableringför tillverkning av oljeutvinningsplattformar i , län. AktiebolagetSkånska Cementgjuteriet (SCG) anhöll i skrivelse, som inkom tillbostadsdepartementet , om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen att i etablera verksamhet för tillverkning avoljeutvinningsplattformar i betong. Verksamhet avsågs komma att bedrivas delsunder i för tillverkning av bottendelar till sådanaplattformar, dels i ett djupvattenläge vid Kålvik på Hogdalsnäset för degjutningsarbeten m. m. som återstår för plattformstillverkningen. 1skrivelse utvidgade SCG sin ansökan till att avsetvådjupvattenlägen vid Kålvik i stället för, såsom ursprungligen avsågs, ettläge. Såsomansökningen slutligen utformats går tillverkningen i huvudsak till på följandesätt: Enbottendel som kan få en diameter av 120 m och en höjd av 20 m gjuts i en fördetta ändamål iordningställd torrdocka i . Bottendelen bogseras tilldjupvattenläge vid Kålvik för fortsatt gjutning och viss utrustning avplattformen. I djupvattenläge byggs plattformen på till en sammanlagd höjd av125-200 m. Produktionen sker i ett läge som i skrivelsen den 13 september 1974benämnts Al. Detta läge tillåter dock ej färdigställning och utrustning av destörsta plattformarna. Sådana plattformar avses därför att flyttas till ettannat djupvattenläge benämnt A2 där färdigställning och utrustning sker. Efterslutförda arbeten vid Kålvik bogseras plattformen till öppet hav. Idelbeslut fann Kungl. Maj:t att den provisoriska torrdockan iKebalviken för den sökta tidsbegränsade tillverkningen där icke stod i stridmed de av med anledning av Kungl. Maj:ts proposition (1972:111)angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten fastställdariktlinjerna för markanvändningen. Maj:t lämnade SCG det söktatillståndet till etablering i för tillverkning av bottendelar tilloljeutvinningsplattformar. För tillståndet skulle vissa villkor gälla. a.förfaller tillståndet om tillverkning icke påbörjats den . Beträffande verksamheten på och utanförHogdalsnäset för tillverkning av plattformar i djupvattenläge uttalade Kungl.Maj:t i beslutet: "Huvudfråganvid prövning av den planerade verksamheten är om denna strider mot de avriksdagen fastlagda riktlinjerna för markanvändningen. 1 dessa slås fast attskärgårdskusten från BroOorden till norska gränsen är av särskilt värde förfriluftslivet och representerar stora värden för kulturminnesvården och den vetenskapliganaturvården. Riktlinjerna innebär vidare att etablering av miljöstörandeindustri inom området bör undvikas. har dock uttalat attdjuphamnsmöjligheterna vid IdeOorden bör kunna tillvaratas. Vattenområdenavid Hogdalsnäset är de i praktiken enda tänkbara i landet för avseddplattformstillverkning i djupvattenläge på grund av de djupförhållanden somerfordras. De störningar som det avsedda byggandet i djupvattenläge medför kaninte antas bli svårare än störningarna från en djuphamn. Inverkningarna påmiljön på Hogdalsnäset av tillverkning i djupvattenläge begränsas om denna typav tillverkning koncentreras till ett enda område. På grund av vad som sålundaanförts och under förutsättning att erforderliga sjömätningar visar att en ledmed tillräckliga dimensioner för utbogseringen av plattformarna kan anordnasutan ingrepp i miljön finner Kungl. Maj:l att tillverkning av plattformar idjupvattenläge kan få ske inom ett område vid Hogdalsnäset. viksområdet kanaccepteras för sådant ändamål. Medhänsyn till riktlinjerna för markanvändningen på Hogdalsnäset och för att deunika förutsättningarna för plattformstillverkning i djupvattenläge iKålviksområdet skall kunna nyttjas på ett från samhälleliga synpunkterändamålsenligt sätt finner Kungl. Maj:t att frågan om tillstånd till den avseddaverksamheten i Kålviksområdet ej bör slutligt avgöras innan frågor omhuvudmannaskap för området och reglering av tillträdet till djupvattenlägelästs." Samtidigtmed SCG:s ansökan behandlades hos Kungl. Maj:t en ansökan avABV-Vägförbättringar Aktiebolag () om tillstånd enligt 136 a ! ; byggnadslagenatt i etablera verksamhet för tillverkning avoljeutvinningsplattformar i betong vid Kobbungen på Hogdalsnäset. I beslut den10 avslog Kungl. Maj:t ABV:s ansökan. Efterbesluten har frågorna om utnyttjande av de stora vattendjupenvid Hogdalsnäset varit föremål för ytterligare utredningar och överväganden.Bl. a. pågår utredning om den närmare avgränsningen av det område vid Kålviksom kan komma att tillåtas för användning av vattendjupen. De områden som SCGbegär att få ta i anspråk ryms inom de gränser som kommeri fråga vid slutligavgränsning av ett område vid vik för plattformstillverkning. Såsomframgår av de i det föregående återgivna uttalandena i Kungl. Maj:ts beslut den10 har verksamhet vid Kålviksområdet av det slag varom nu är frågafunnits förenlig med de av fastlagda rikt- linjernaför markanvändningen inom norra kustområde. På grund härav och dåsjömätningar har utvisat att djupförhållandena utanför Kålvik är tillräckligaför plattformstillverkning i djupvattenläge och att utbogse-ringsled till öppethav för plattformer finns, bör Kålviksområdet bli det område på Hogdalsnäsetsom får tas i anspråk för etablering för byggande av oljeutvinningsplattformer.SCG kan således ges tillstånd till sådan etablering vid Kålvik. Fördestörsta plattformar som kan komma att tillverkas kan bogseringen ut till öppethav vara förenad med problem. Det är av vikt att de mark-och vattenområden dethär gäller inte onödigt blockeras. Tillståndet bör därför förknippas medföreskrift att bolaget för varje plattform skall låta upprätta plan förbogsering till öppet hav. Planen skall underställas innantillverkning av plattformen får påbörjas. Bolaget bör dessutom åläggas attavlägsna plattform som i samband med in- och utbogsering eller vidförflyttningar eller opåräknade rörelser på tillverkningsplatsen strandateller havererat på annat sätt. Slutligen bör bolaget åläggas att ta ochvidmakthålla försäkring som täcker kostnaderna för att avlägsna havereradplattform. Detdjupvattenområde som görs åtkomligt för plattformstillverkning är unikt förlandet. Med hänsyn härtill och till de verkningar för samhälle och enskilda sometablering av denna typ av verksamhet medför, bör det område som totalt kommeratt tas i anspråk utnyttjas rationellt. Detta är särskilt viktigt med tanke påbetydelsen av jämn sysselsättning i regionen. Det är ej möjligt attförutse på vilket sätt vattendjupen bäst kan utnyttjas. Från allmänsynpunkt bör därför enskilt företag inte ha oinskränkt räu till verksamhet inomområdet. Tillstånd för SCG att tillverka plattformar i området bör på grund avdet anförda tidsbegränsas för att möjliggöra omprövning. Vidare bör SCG nuendast la tillstånd att utnyttja ett djupvattenläge för plattformstillverkning.Tillståndet bör avse det läge som i skrivelsen betecknatsAl. Förtöjningar m. m. i samband med tillverkning i detta läge bör anordnas såatt andra djupvattenlägen icke blockeras. Djupvattenläget tillåter såvitt nukan bedömas ej färdigställande av de största plattformar som kan komma atttillverkas. För att kunna färdigställa sådana plattformar kommer därför SCGatt vid behov senare beredas åtkomst till annat djupvattenläge inom Kålviksområdet.SCG:s etablering på land bör göras så att södra delen av strandlinjen iKålviksdalgången hålls öppen för anordnande av kajområde för transporter tilloch från annat djupvattenläge än det som SCG nu flr tillstånd att använda.Projekteringen av väg och andra anläggningar i Kålviksdalgången bör ske så atttransporter till detta kajområde möjliggörs också för annat företag. Etableringi Kålviksområdet aktualiserar en rad miljöfrågor, arbetsmarknadsfrågor,vägfrågor och sjöfartsfrågor. I utredningen angåendeavgränsning av det område vid Kålvik som bör fåtas i anspråk för användning av vattendjupen har den 11 juli 1974avgivit ett yttrande vartill fogats en den upprättad promemoria medtillhörande kartredovisning från naturvårdsenheten vid . 1promemorian behandlas naturvårdssynpunkter på området och tas upp frågor ommarkutnyttjande och markreservering. Materialet innehåller en invetering avsärskilt känsliga låndskapspartier. Vad som har anförts i promemorian börbeaktas vid placering och utformning av anläggningar på land. För etableringenoch verksamheten inom det område som SCG fSr ta i anspråk bör meddelasföreskrifter som gör det möjligt att förebygga eller avhjälpa miljöstörningar.Den industriella verksamheten inom anvisat område vid Kålvik bör med hänsyntill det anförda bli föremål för särskild prövning av miljövårdsmyndighet. SCGbör därför åläggas att enligt*9!j miljöskyddslagen hos koncessionsnämnden förmiljöskydd inhämta besked om lämpliga störningsbegränsande åtgärder och andraförsiktighetsmått. Vissa av etableringsarbetena utgör byggande i vatten ochprövas av vattendomstol enligt vattenlagens bestämmelser. Även övrigaetableringsarbeten såsom anläggande av tillfartsvägar och upplagsplatser m. m.bör med hänsyn till den störningskänsliga omgivningen bli föremål för särskildprövning. Det bör sålunda uppdragas åt att meddela närmareföreskrifter för andra etableringsarbeten än dem vartill tillstånd lämnatseller lämnas av . Naturomvandlande anläggningsarbetenbör ej få påbörjas i området innan SCG visat att bolaget har erhållit order omleverans av oljeutvinningsplattform i betong. Verksamheteni Kålviksområdet kan komma att medföra önskemål om följdetableringar iangränsande områden. Pågående planeringsarbeten för dessa områden med anledningav de av fastlagda riktlinjerna för markanvändningen i det aktuellakustområdet flr utvisa vilka åtgärder till skydd för natur och miljö somerfordras. Beträffandedet intrång som kan befaras för omgivningen till följd av verksamheten, i yttrande anfört: "Ävenom alla till buds stående åtgärder vidtas för att reducera intrånget föromgivningen, måste det befaras att den planerade verksamheten på Hog-dalshalvönkommer att ge upphov till väsentligt men för näriiggande bebyggelse.Intrångsersättning eller i svårare fall inlösen av fastighet eller del avfastighet kan därför ifrågakomma. I den mån uppkommande olägenheter beror påbyggande i vatten kan frågan om inlösen eller intrångsersättning prövas avvattendomstolen, men i övrigt skall sådan fråga avgöras av fastighetsdomstoleni länet. -Processekonomiskasynpunkter och angelägenheten av likformig bedömning av de olika inlösnings-och ersättningsfallen talar för att prövningen av de ersättningsfrågor som intebehandlas av sker i ett sammanhang. Härtill kommer att det fören enskild sakägare är förenat med utredningssvårigheter och ekonomiska riskeratt anhängiggöra ersätt- anser därför att som villkor föreventuellt lokaliseringstillstånd avseende Hogdalshalvän bör föreskrivasskyldighet för bolagen att - förslagsvis från dagenför Kungl. Maj:ts beslut - påkalla prövning enligt 34 s; andra punktenmiljöskyddslagen av förekommande frågor om ersättning (inkl, inlösen) ianledning av olägenheter som till följd av företagen vållas bostads-ellerfritidsfastigheter i inom en kilometers avstånd från blivande"docksite" eller "watersite" och för vilka ersättning intebestämts i annan ordning," Kungl,Maj:t finner i likhet med koncessionsnämnden att föreskrift bör ges ompåkallande av prövning av ersättningsfrågor. Utredningeni ärendet ger vid handen att behovet av arbetskraft för verksamheten ärmöjligt att tillgodose. Verksamhetens omfattning och speciella karaktär gördock alt åtgärder bör vidtas för att skapa en tillfredsställande arbets- ochboendemiljö samt upprätthålla rimlig arbetskraftsomsättning. Etableringenkommer att medföra stora krav på såväl bolaget som kommunen i detta avseende.Av utredningen framgår att en etableringsgrupp bildats . Igruppen ingår ledamöter från , ,och arbetsförmedlingen i kommunen. Inom gruppen, som främstskall vara ett rådgivande organ, avser man att diskutera olika problem somuppstår, bl. a. frågor om arbetskraft, planering, rekrytering, utbildning,kommunikationer och bostäder. En grupp av detta slag måste anses vara av stortvärde då det gäller att lösa personalfrågor m. m. Kungl. Maj:t förutsätter dockatt samråd sker med länsarbetsnämnden samt arbetsgivarnas och arbetstagarnasorganisationer då det gäller rekrytering av arbetskraft. Då det är av storvikt att arbetskraftsrekryteringen sker på ett planmässigt sätt synes detvidare lämpligt att bolaget efter samråd som har sagts för varje plattformupprättar och till länsarbetsnämnden inger rekryteringsplan samt underrättarnämnden om nödvändiga avsteg från planen. Även de allmännaanställningsvillkoren för personalen, såsom frågor om arbets- och boendemiljö,är av väsentlig betydelse för att en nyetablering av den omfattning det ärfråga om skall kunna på ett tillfredsställande sätt. Maj:tförutsätter att frågor av detta slag löses genom avtal mellan bolaget ochberörda arbetstagarorganisationer. Transportkonsekvensernaav etablering i den storieksordning det här är fråga om medför uppenbariigen enrad investeringar i vägnätet i form av förbättringar, utbyggnader m. m. Deinvesteringar på vägnätet i anslutning till Kålviksområdet och på -innefattande vägskälet mellan väg 1038 och E 6 - som blir en direkt följd avetableringen i Kålvik bör bekostas av bolaget även om vägarna används av andratrafikanter. Konsekvenserkommer även att uppstå för andra vägar i , främst vägarna E6och 988. Vad särskilt gäller väg 988 erinras om att den i nuvarande skick ickehar den bärighet och standard i övrigt somerfordras för de transportkvantiteter som kan förutses. Sannolika skäl talarför att det för vägen tillåtna axel/boggitrycket därför måste begränsas såvidaicke vägen förstärks och förbättras. Etableringenvid Kålvik kommer, med hänsyn till den fartygstrafik som passerar mellanKattholmen och fastlandet, att göra det nödvändigt att förbättra fyrenKattholmen. Fyren måste förstärkas och omsektoreras. Eventuellt kommer ävenandra säkerhetsanordningar för fartygstrafiken att erfordras till följd avindustrietableringen. bör ges om att bolaget skall bekostaförbättring av fyren, fariedsutmärkning och andra åtgärder som sjöfartsverketfinner erforderiiga i anledning av etableringen och verksamheten. 1den av naturvårdsenheten vid upprättade promemorian har påpekatsatt grusresurserna i norra är begränsade samt att det är av vikt att manhushållar med de tillgångar som finns. Naturvårdsenheten anför vidare att detär angeläget att företaget ges tillgång till berg-krossmaterial redan iinitialskedet av byggverksamheten samt att det är viktigt att bolaget tidigtsöker samråd med i frågor om materialförsörjningen förbetongtillverkningen. om sådant samråd bör ges. Garantierbör skapas för att naturen, när tillstånd till verksamhet ej längre föreligger,så långt som det är möjligt återställs. Bolaget bör därför åläggas att eftertillståndstidens utgång vidta de återställningsåtgärder som kan påfordras avlänsstyrelsen efter samråd med kommunen. Innan etableringsarbeten i områdetpåbörjas bör det åligga bolaget att hos ställa av länsstyrelsengodkänd säkerhet för fullgörande eller bekostande av vad som kan komma attföreskrivas i detta avseende. som får tas i anspråk i enlighet med de överväganden som görs i dettabeslut ligger i ett område som är av särskilt värde för friluftslivet och representerarstora värden för kulturminnesvården och den vetenskapliga naturvården. Pågrund härav bör bolaget enligt 136a S byggnadslagen tredje stycket förpliktasatt för varje plattform betala särskild avgift att användas för att tillgodoseifrågavarande intressen. Avgiften bör sättas till per ton avplattformens vikt då den bogseras bort från tillverkningsområdet. Avgifternabör betalas in till . Inbetalda medel bör användas på det sättKungl. Maj:t efter förslag av beslutar för åtgärder somtillgodoser det röriiga friluftslivet, den vetenskapliga naturvården ochkulturminnesvården i främst norra . Maj:t lämnar SCG tillstånd till etableringpå fastigheterna Medby 1:7, 1:8, 1:22 och 1:32 vid Kålvik för tillverkning avoljeutvinningsplattformar av betong i ett djupvattenläge, som i skrivelsen den13 betecknats Al. Ett område som genomrastrering markerats på bifogade karta (bilaga) fårej tas i anspråk för anläggningar i anledning av nu givet tillstånd. Förtöjningför plattform i djupvattenläget får dock, efter anvisning av ,anordnas inom detta område. Omtidigare meddelat tillstånd till tillverkning i av bottendelar tilloljeutvinningsplattformar förefaller på grund av att tillverkning där ejpåbörjats före är även detta tillstånd förfallet. Tillståndet gäller undertiden fram till . Frågaom förlängning av tillståndet skall väckas hos Kungl. Maj:t senast vid utgångenav . Arbetenaför iordningsställande av tillverkningsområdet vid Kålvik skall utföras påsådant sätt att minsta möjliga intrång uppkommer för motstående allmänna ochenskilda intressen.