bet · FY01UbU9 · 1975-12-31 00:00:00 — vidpunkten 2 (Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar tUl lärarpersonal m.fl. anslag) beträffande forskningsorganisationen i barnkirurgi av herrNordstrandh (m), () och (): Redanår 1971 hade utbildningsutskottet att ta ställning till frågan om förbättradeforsknings- och utbUdningsresurser inom det barnkirurgiska området. En vid1971 års riksdag väckt motion hade som ytterligare syfte att för utbildnings-och forskningsändamål bättre utnyttja de resurser som successivt vuxit upp iUppsala. Motionsyrkandet upprepades vid 1972 och riksdagar. Då det nuär fråga om en omvandling av befintlig professur vid harvi förutsatt att den totala reella förstärkning som tidigare uttalatsig för inom överskådlig tid kommer att uppnås genom att en helt ny professur ibarnkimrgi inrättas vid i . UbU 1975: 9 44 Sammanställningav remissyttranden över motionen 1974: 741 om inrättande vid iUppsala av en professur i ämnet den fasta jordens fysik Utskottet har inhämtat yttranden över motionen1974: 741 från statens geotekniska institut, universitetskanslersämbetet,Geologiska undersökning, statens naturvetenskapliga forskningsråd ochVetenskapsakademien. () erinrar om att landetsförsta professur i tUlämpad geofysik iiu-ättas vid högskolan i den 1januari 1975. Beträffande ämnesområdet fasta jordens fysik anser UKÄ det i ochför sig angeläget att den gmndläggande forskningen kan förstärkas, inte minstmed tanke på problem som rör energiförsörjningen. På detmatematisk-naturvetenskapliga området har UKÄ i årets anslagsframställningföreslagit att det inrättas en professur i mikrobiologi vid iStockholm, en professur i genetik vid i och att denvakanta tjänsten som biträdande professor i oceanografi vid iGöteborg återbesätts. Därjämte har UKÄ föreslagit att en persordig professur iteoretisk fysik vid i inrättas för forskardocentenBertel . Dessa ämnesområden har således i framställningen för nästabudgetår ansetts angelägnare än det i motionen avsedda, framhåller UKÄ, som iövrigt anfört bl. a. följande: Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i har i sin anslagsframställning för /76föreslagit i första hand att fakultetens basresurser förstärks och dämtöver atten professur i datalogi alternativt fasta jordens fysisk inrättas vid universitetet.Fakulteten, som anser var och en av tjänsterna ytterst angelägen, avstår frånatt sätta någon före den andra utan överlåter till överoirdnade myndigheteratt vid den totala bedömningen av utvecklingen inom fakultetens område ta detslutliga avgörandet. Fakulteten understryker att mer än en tjänst inte börkomma i fråga förrän de av fakulteten föreslagna höjningarna av basresursernakommer till stånd. Vidavvägningen av förslag till högre tjänster i UKÄ:s anslagsframställning /76 har det inte funnits utrymme för någon av de avuppsalafakulteten föreslagna tjänsterna. Detta förhållande innebär inte att UKÄanser en förstärkning obehövlig. Den av UKÄ 1965 tillsatta geoutredningenutförde en översyn av den befintliga geovetenskapliga utbildningen ochforskningen. Utredningen ansåg bl. a. att såväl den allmänna som den tiUämpadegeofysiken borde få en starkare ställning och föreslog att professurerinrättades i tillämpad geofysik och fasta jordens fysik. Enligt utredningens förslagtill tidplan för tjänsternas inrättande prioriterades den förstnämndatjänsten. har inte något atterinra mot att professuren inrättas. UbU 1975: 9 45 förfysik att inkomma med yttrande i ärendet, vilken tillstyrker motionärernasförslag. Statens naturvetenskapliga forskningsråd och Geologiskaundersökning anser båda det angeläget att den föreslagna professuren i fastajordens fysik inrättas vid i , har i sittyttrande med vilket geologiska undersökningens är nära överensstämmande anfört bl. a. följande: Genom att en professur i tillämpad geofysikinrättas vid högskolan i kommer en undervisning och forskning iprospekteringsteknik av det slag som åsyftas av motionärerna mycket snart tillstånd vid tekniska högskola. Geofysiskaundersökningar är av fundamental betydelse för utforskandet av jordens uppbyggnadoch de processci- som försiggår i jordens inre. Som aktuella exempel kannämnas, att de revolutionerande rön, som gjorts ,beträffande kontinenternas rörelser och betingelserna för dessa till stor delbygger på geofysiska insatser. Idet nu pågående internationella geodynamiska projektet, som stöds av rådet med900 . under /75, ingår omfattande geofysiskaforskningsprojekt. Detbör också nämnas att en av rådets särskilda forskartjänster avserfasta jordens fysik. Tjänster av denna typ kan dock endast innehas sex i vissafall . Geofysiskaundersökningar har också fått en allt större aktualitet och användning somhjälpmedel för att lösa mera regionalt begränsade och lokala geologiska problemställningar.Detta gäller i vårt land för forskningen inom såväl berggrunds- ochkvartärgeologin som den geologin. Rådetvill med åberopande av vad ovan anförts livligt tillstyrka att en professur iden fasta jordens fysik inrättas vid . UbU 1975: 9 46 Sammanställningav remissyttranden över motionen 1974:1384 om inrättande av en professur ikonsumentekonomi Utskottet har inhämtat yttranden över motionen1974: 1384 från universitetskanslersämbetet, konsumentombudsmannen, statenspris- och kartellnämnd, och statens råd för samhällsforskning.Till universitetskanslersämbetets remissyttrande är bilagt inhämtade yttrandenfrån rektorsämbetena vid universiteten i , , , Stockholmoch . Inom ämbetsverket har fakultetsberedningen för rätts- ochsamhällsvetenskaperna avgett yttrande. () anser att det ärangeläget att utbildningen och forskningen inom det konsumentekonomiskaområdet får bättre möjligheter att utvecklas en uppfattning som UKÄ även gavuttryck åt i yttrande över motion 1972: 1122 om universitetsutbildningi konsumentekonomi m. m. Det behov av forskning och utbildning inom dettaområde som föreligger i samhället har inle tillgodosetts i rimlig utsträckning.UKÄ anför vidare: UKÄ tUlsatte efter samråd medkonsumentverket en arbetsgrupp för översyn av den konsumentekonomiskagrundutbildningen vid universiteten. Arbetet, som skall bedrivas så snabbt sommöjligt, omfattar följande huvuduppgifter: Översyn av möjligheterna tillökade konsumentekonomiska inslag inom samtliga allmänt inriktade studieplanerinom ämnesområdena företagsekonomi och nationalekonomi. Kartläggning av behovet avalternativa studieplaner med övervägande konsumentekonomisk inriktning inomberörda ämnesområden. Redovisning av hittillsvarandeerfarenheter av den yrkesinriktade studiekursen i marknadsföring medkonsumentpolitik. Överväganden om möjligheternaatt inrätta tvärvetenskapligt upplagda studiekurser med konsumentekonomiskinriktning och med inslag från olika bl. a. beteendevetenskapliga ämnesområden. Kartläggning avläromedelsbehovet inom området. UKÄvill betona att ämnet konsumentekonomi inte får ses som ett särskiltämnesområde vid sidan av t. ex. nationalekonomi och företagsekonomi utan attdet i första hand är fråga om en inriktning inom de ekonomiska ämnesområdena.Inrättandet av en professur, avsedd för en ny inriktning inom ett ämnesområde,är givetvis ett väsentligt stöd för forskning kring problem inom nya områden.En förstärkning av forskningsorganisationen måste emellertid i det årligabudgetarbetet vägas mot andra angelägna förstärkningsbehov vid universitet ochhögskolor. Nya professurer har endast i begränsad utsträckninginrättats vid samhällsvetenskaplig fakultet. Senast detta inträffade var den 1juli 1973, då en professur i företagsekonomi inrättades vid iUppsala. Väldokumenterade behov av nya professurer har således intetillgodosetts av statsmakterna i någon nämnvärd utsträckning. Förslag ominrättande av nya professurer avser i årets petita för UbU 1975: 9 47 samhällsvetenskapligfakultet i första hand förstärkningar inom det beteendevetenskapliga området. Enförnyelse av forskningsorganisationen i den riktning som motionärerna villfrämja kan också ske vid omprövning enligt 69 § universitetsstadgan avämnesinnehållet i befintliga professorstjänster som blir lediga. Konsumentfrågornaär väl ägnade för tvärvetenskaplig forskning med deltagande av forskare ävenfrån andra ämnesområden än de ekonomiska. a. kan kulturgeografiska ochbeteendevetenskapliga aspekter läggas på konsumentfrågorna. UKÄ vill i dettasammanhang erinra om att det vid i finns enprofessur i ekonomisk psykologi, vars inriktning är av väsentlig betydelse förproblemområdet. Initieringav och stöd till forskningsprojekt med ett tvärvetenskapligt synsätt påkonsumentforskningen är enligt UKÄ:s mening det främsta medlet att ökaomfattningen av forskningen inom detta område. Detta utesluter inte att en påkonsumentfrågor inriktad profilering av fasta forskartjänster inom ämnesområdensom nationalekonomi eller företagsekonomi kan vara av betydelse för att främjakonsumentinriktad forskning. (), som tUlstyrkerförslaget om en professur i konsumentekonomi, anser sig kunna konstatera attvissa universitet visat ett aktivt intresse när det gäller att sökaforskningsprojekt med särskUd konsumentinriktning. Detta torde sammanhänga bl.a. med den verksamhet som påbörjat i syfte att stimulera konsumentekonomiskUtbUdning och forskning inom universiteten. KO finner det vidare väsentligtatt den konsumentekonomiska infallsvinkeln i möjligaste mån specificeras ochexemplifieras eftersom ämnesområdet är av utpräglat tvärvetenskaplig karaktär,innefattande psykologi, sociologi, ekonomi, juridik, teknik etc. Enligt KO ärdet angeläget att redan på ett tidigt stadium kunna precisera vilken bakgrundav teoretisk och praktisk erfarenhet samt personlig intresseinriktning sominnehavaren av den tänkta professuren bör ha. Statens pris- och kartellnämnd finner det angelägetatt samhällets strävanden att stödja konsumenterna förstärks med kvalificeradforskning och UtbUdning inom det konsumentekonomiska området. Huruvida dennaforskning och utbUdning kan ske inom ramen för befintliga ämnesområden undandrarsig nämndens bedömning. Om det visar sig omöjligt att effektivt bedriva enkonsumentekonomisk forskning och utbildning inom existerande discipliner är detenligt nämndens mening naturligt att det stora och växande behovet av sådanforskning och utbildning tillgodoses genom en professur i ämnetkonsumentekonomi. () finner det angeläget med enändrad inriktning av utbildning och forskning i de ekonomiska ämnena så attbättre överensstämmelse nås med de förändringar av de konsumentpolitiskainsatserna som skett . Enligt KOV bör ämnesområdetkonsumentekonomi innehålla, fömtom ekonomiska avsnitt, betydande avsnitt avdet som ingår i universitetsämnena sociologi, kulturgeografi,rättssociologi och juridik. KOV gör den bedömningen att en professur ikonsumentekonomi bör kombineras med inrättande av UbU 1975: 9 48 ettfristående konsumentekonomiskt ämne vid ett universitet. De alternativastudieplaner och studiekurser som utarbetats av universitetskanslersämbetetsarbetsgmpp anses kunna tUlämpas vid övriga universitet som de utgörett stöd för utformning av studieplaner och delkurser inom det friståendeämnet konsumentekonomi. KOV har vidare uppfattningen att denkonsumentekonomiska utbUdningen bör integreras med denkonsumentpolitiska forskningen och ges en från andra institutioner friståendeställning. för samhällsforskning säger sig i olikasammanhang bl. a. i sina anslagsäskanden ha framfört önskemål om ökadeforskningsinsatser på det konsumentekonomiska området. Rådet tillstyrkerdärför att det inrättas en professur med forskning och undervisning inom detkonsumentekonomiska området som särskild uppgift. Rådet vill emellertid inteförorda, att konsumentekonomi införs som nytt självständigt ämne viduniversiteten. Det anses inte rimligt att söka föra över konsumentekonomiskafrågor från i första hand de nationalekonomiska och företagsekonomiska områdenaoch koncentrera analysen av dem inom ramen av ett nytt ämne,"konsumentekonomi". Ämnena nationalekonomi och företagsekonomi sägsinte avlastas nämnvärt genom en sådan åtgärd, eftersom frågor rörandehushållens konsumtion utgör själva kärnan i dessa ämnen. En sådan uppsplittringav ekonomiämnena skulle medföra betydande risker för ökad isolering ochytiighet i forskningen och dubbelläsning i undervisningen. Det bör avinnehavaren av den tilltänkta professuren fordras dels att han har styrkt singenerella kompetens i endera national- eller företagsekonomi, dels att han harbedrivit forskning även inom det konsumentekonomiska området. UbU 1975: 9 49 Sammanställningav remissyttranden över motionen 1974:1393 om inrättande av en professur iinvärtesmedicinsk allergologi Utskottet har inhämtat yttranden över motionen1974: 1393 från , universitetskanslersämbetet,arbetarskyddsstyrelsen, statens medicinska forskningsråd. Inom universitetskanslersämbetet (UKÄ) har ärendetberetts i fakultetsberedningen för medicin, odontologi och farmaci. UKÄansluter sig till fakultetsberedningens bedömning av motionsyrkandet.Beredningen delar motionärernas uppfattning att de allergiska sjukdomarna utgörett betydande problem i praktisk sjukvård och att de erbjuder ett viktigtarbetsfält för forskning och utbildning. Beredningen är emellertid tveksamhumvida inrättande av professurer av mera traditionell klinisk natur bästgagnar utvecklingen inom allergologiens område. Inom immunologisk ochfarmakologisk samt i viss mån även biokemisk och fysiologisk forskning harunder senare år uppnåtts forskningsresultat som helt förändrat synen på deallergologiska sjukdomarna. Resultaten av denna forskning har redan påverkatsåväl diagnostik som behandling. Då enligt beredningens uppfattning de störstaframstegen inom allergologien även i fortsättningen torde vara att förväntainom den experimentella forskningen, bör i första hand en professur avteoretisk natur komma i fråga. I ett senare skede kan behov av en professur iklinisk allergologi föreligga. UKÄhar inhämtat yttranden från rektorsämbetena vid universiteten i , ,och , samt högskolan i hänvisar tUl yttranden från medicinska fakulteterna. Demedicinska fakulteterna är ense om alt det är önskvärt med en förstärkning avresurserna för forskning och utbUdning inom allergologiens områden.Fakulteterna i och uttalar båda att de framfört en rad förslagi sina ordinarie anslagsframställningar som de ger företräde framför de avmotionärerna föreslagna professurerna. Fakulteten i tillstyrkervisserligen att de två föreslagna professurerna inrättas men anför därtill"emellertid bör önskvärdheten av dessa professurer vägas emot behovet avprofessurer i andra av de medicinska fakulteterna högt prioriteradeämnesområden". Fakulteten i anser att frågan måste utredas före ettställningstagande. Medicinska fakulteten vid anför attforskningen inom allergologiens områden gjort stora landvinningar under senareår och att det mycket väl kan tänkas att resultaten av dessa forskningar i enrelativt nära framtid kommer att fordra en omstrukturering av vissallergologisk sjukvårdsteknik och kanske även influera på organisationen av densjukvårdande verksamheten. Med hänsyn härtill bör den ena professurensämnesområde vara i huvudsak av teoretisk natur och den andra förankrad tUlklinisk verksamhet. Fakulteten tillstyrker att två professurer UbU 1975: 9 50 inrättas,den ena benämnd professur i experimenteU allergologi och den andra professur iklinisk allergologi. Även fakulteten i Limd önskar en professur i kliniskallergologi. I övrigt tillstyrker fakulteten motionsyrkandet i så måtto attden därtill föreslår en professur i klinisk im-munologi, speciellt allergologi. framhåller vikten av att resursernaför forskning om det allergiska reaktionssättet förstärks. Styrelsen anser sigemellertid inte kunna tillstyrka motionsyrkandet: Invärtesmedicinsk allergologi är ett kvantitativtstort verksamhetsområde. De allergiska sjukdomarna ökar i frekvens ochmekanismerna bakom dessa sjukdomar är fortfarande inte klarlagda. Allergisktreaktionssätt förekommer inom alla åldrar och kan vidare ge sig till kännainom flertalet av medicinens kliniska verksamhetsområden, och därvid bl. a.inom vissa laboratorieverksamheter där patienten tUlförs vissa medel iundersökningssyfte. En stor del av allvarligare sjukdomstUlstånd som följd avallergiska reaktioner kan hänföras tUl verksamhetsområdena invärtesmedicineller lungmedicin. Verksamhetsområdet invärtesmedicinsk aUergologi saknaralltså en klar avgränsning mot andra specialiteter. Forskninginom allergologi är synnerligen angelägen. För studiet av den kliniska effektenkrävs klinisk anknytning. En sådan anknytning skulle i princip kunna ske till vilketkliniskt verksamhetsområde som helst, där ett större antal fall av patientermed allergiskt reaktionssätt kan registreras. Enligt socialstyrelsensuppfattning bör forskningen emellertid i första hand avse det allergiskareaktionssättet, dess uppkomst, dess förebyggande m. m. vilket bör ske genomen utveckling av forskningspotentialen inom grundforskningen med speciellinriktning på problemet med det allergiska reaktionssättet.Forskningsresultaten bör sedan föras ut på klinikerna genom för grundforskareoch kliniker gemensamma seminarier och konferenser. Vidare börforskarutbildningen för kliniker kunna förläggas till en enhet för"allergologisk grundforskning". Socialstyrelsenvill betona angelägenheten av att resurser satsas på forskning och utredningsarbeteinom medicinen. EmeUertid måste alltid göras en avvägning mellan olikaangelägna forskningsområden. Gmnden för ovannämndaställningstagande är att de resurser som satsats på grundforskninginom allergologi och immunologi synes ha gett väsentliga resultat även inomdet kliniska fältet. Socialstyrelsenförutsätter att universitetsmyndigheterna även i fortsättningen beaktarforskningsområdet allergologi samt att UKÄ tar upp problemet i sina årligaanslagsäskanden. vill hämtöver påpeka att det finns möjlighetatt ändra inriktning av den befintliga professuren i klinisk-dermatologiskallergologi vid i samband med att tjänsten blir ledig,vilket torde inträffa . Jämlikt 69 § universitetsstadganskall näirdigen prövas huruvida en ledigbliven tjänst bör 1) återbesättas medoförändrat innehåll, 2) ges ändrat ämnesinnehåll, 3) ersättas med annanlärartjänst eller 4> indragas. Beträffandeden sjukvårdsorganisatoriska aspekten vill framhålla att detankommer på sjukvårdshuvudmännen att inrätta de- UbU 1975: 9 51 klinikeroch avdelningar som påkaUas av sjukvårdsefterfrågan i området. För meraexklusiva områden tUlgodoses sjukvårdsefterfrågan vid kliniker/avdelningar påregionsjukhus. För invärtesmedicuisk allergologisk sjukvård finns särskildasådana kliniker/avdelningar inrättade vid tre regionsjukhus samt enallergologisk avdelning inom annan klinik vid ytterligare ett regionsjukhus. Efterförslag av vidareutbildning (NLV) har medstöd av 20 § andra stycket sjukvårdskungörelsen fastställt följande särskildabehörighetsvillkor för vidareutbildad läkare inom verksamhetsområdetinvärtesmedicinsk allergologi. A. Specialistkompetensi allmän intemmedicin och tjänstgöring vid klinik eller avdelning där allergologiska sjukdomar behandlas i be tydande omfattning, varav skall ha fullgjorts vid enhet avsedd för internmedicinsk allergologi. B. Specialistkompetensi lungsjukdomar och tjänstgöring vid klinik eller avdelning där allergologiska sjukdomar behandlas i betydan de omfattning, varav skall ha fuUgjorts vid enhet avsedd för in ternmedicinsk allergologi. Genomfastställandet av dessa behörighetsregler har möjligheterna vidgats förintresserade läkare att på ett stmkturerat sätt få erfarenhet av allergisktreaktionssätt inom klinisk verksamhet. Härigenom har skapats ökade möjligheterpå sikt för sjukvårdshuvudmännen att inom respektive sjukvårdsområde anställaläkare med speciell kunskap inom aUergologi. föreslår att tvåprofessurer inrättas, den ena av teoretisk natur och den andra inom ett klinisktverksamhetsområde. Någon anledning att på förhand ange ett bestämt klinisktarbetsfält, t. ex. invärtesmedicin, pediatrik'och pneumonologi, synes forskningsrådetej motiverat utan kan lösas på riksplanet . Rådet föreslårföljande benämningar på professurerna: 1) professur i teoretiskallergiforskning och 2) professur i klinisk allergologi. Arbetarskyddsstyrelsen, som har begränsat sittremissyttrande tUl att avse professuren i invärtesmedicinsk allergologi, anföratt det väsentligaste för arbetsmedicinens del är en utbyggnadav regionsjukhusens yrkesmedicinska avdelningar. I anslutning därtill bör med hänsyn till den roll hudsjukdomarna spelar i sammanhanget en ökadsatsning ske på yrkesdermatologi. Därutöver är givetvis tillskapandet avmöjligheter för att angripa grundforskningsproblem också av stort värde,framhåller arbetarskyddsstyrelsen, som i övrigt anför följande: Inom yrkesmedicinen har liksom inominvärtesmedicinen i övrigt allergiska problem blivit allt mer uppmärksammadeunder senare år. Ett stort antal tidigare gåtfulla sjukdomstillstånd har klartvisats vara av allergisk natur. Utvecklingen på detta område, framför allt ifråga om basala kunskaper, har gått mycket snabbt och man har i moderna undersökningsmetoderfått helt nya möjligheter att fastlägga den allergiska naturen hos ettsjukdomstUlstånd. Dessa möjligheter har också utnyttjats inom detyrkesmedicinska arbetsområdet och många tidigare svårbedömda sjukdomar, t. ex.tröskdammlungan, boktryckarfrossa, allergisk bronkiolit, har härigenom kunnatidentifieras och bli föremål för en UbU 1975: 9 52 Genom att man fått möjlighet att klart visa den allergiska naturenhos dessa sjukdomstillstånd har man också kunnat vidtaga adekvata förebyggandeåtgärder. Pålång sikt kan nya grundforskningserfareidieter leda tUl praktiskt användbaraundersöknings- och behandlingsmöjligheter som kan appliceras också i arbetsmedicinen.På mera kort sikt torde man dock vinna mera av praktiska resultat genom attutveckla de yrkesmedicinska avdelningarna vid varje regionsjiddius och ge demmöjligheter att i samband med olika specialavdelningar på sjtddiuset verkligenangripa de inom regionen aktuella problemen. Denna praktiska del avverksamheten kommer inte att påverkas av inrättandet av professurer i kliniskallergologi. hyser den uppfattningenatt allergiska sjuk-domsyttringar jämväl kräver skärptuppmärksamhet inom flera medicinska verksamhetsområden och att det därför ärangeläget att under olika skeden under läkamtbUdningen ägna tid åt aUergologiskdiagnostik och terapi. Detta ställer krav på tid i utbUdningsprogrammen ochtillgång tiU kompetenta läkare. SäUskapet anser det också värdefullt medsärskilda behörighetsregler för sådana läkare som i första hand vill ägna sigåt de allergiska sjukdomarna. Även om sällskapet alltså delar motionensgmndinstäUning finner sällskapet det angeläget att i första hand resurserskapas för en forskningsprofessur i klinisk immunologi med särskild inriktningpå de allergiska sjukdomstUlstånden. De allergisjukas situation inom hälso- ochsjukvården måste förbättras, framhåller tUlstyrker motionsyrkandet. De föreslagna professurerna skulle enligtförbundets mening verksamt bidraga tiU bättre och utvidgad undervisning ochforskning inom allergologi och därmed förbättrad vård. I propositionen1975:1 bilaga 10 redovisade ärenden om ändring av benämning och/ellerinriktning av professurer Läroanstalti Anmäld (A) ellerföreslagen ny benämning Humanistiskfakultet och professur i latinska språket ochlitteraturen Latin, särskilt efterantikt latin Exegetisk teologi (med undervisnings- och examinationsskyldighet i exegelik) Finansrätt (A) Medicinsk och fysiologisk kemi (A) Medicin, särskilt njursjukdomar Medicinska njursjukdomar (A) Anatomi-histologi (med un- dervisnings-och examinationsskyldighet i examensämnet anatomi i med. Anatomi G Anatomi-histologi (med un- dervisnings-och examina tionsskyldighet i examens ämnet anatomi i med. kand.- examen) (forts.) 1 U = i , L =universitetet i , G = i , S = iStockholm, Kl = , KTH = Tekniska högskolan i ,CTH = . Anatomi (ny benämning) Anatomi-histologi (med undervisnings- och examinationsskyldighet i examensämnet histologi i med. Stmkturzoologi, zooekologi och etologi