bet · FY01LU25 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 25 LU 1975:25 Lagutskottetsbetänkande med anledning av motion om vidgad rätt för markägare att ställa villkorvid tomträttsupplåtelse 1 motionen 1975:1139 av m. fl. (s)föreslås att hos regeringen hemställerom sådant förslag till ändringi jordabalkens regler om tomträtt alt tomträttens inträde eller bestånd fårgöras beroende av villkor på motsvarande sätt som vid köp av fast egendom. Tillstöd för motionsyrkandel erinrar motionärerna om alt vid köp av fast egendomköpets fullbordan eller bestånd kan göras beroende av villkor under en lid avhögst från köpehandlingens upprättande. Som exempel på sådant villkornämns atl försåld mark skall bebyggas. Motionärerna anför vidare att vidupplåtelse av tomträtt tomträttens inträde eller bestånd inte får görasberoende av något villkor. Detta innebär enligt motionärerna att lomlrältsinstilulelbegränsar kommuns möjligheter alt få fram önskvärd bebyggelse på tomträttsmark.Motionärerna påpekar att detta förhållande ibland utnyttjas så atl personer somtilldelats tomträtt efter sin turordning i lomtkön har överlåtit tomträtten tillbyggnadsfirmor i spekulationssyfte. De skäl som motiverat reglerna omvillkoriigt köp av fast egendom torde enligt motionärerna i väsentliga delargälla även vid tomträttsupplåtelse. Utskottet har inhämtat utlåtanden över motionenfrån och . På begäran av utskottet har vidareyttranden över motionen avgivits av , stiflsnämnden iUppsala, , , KonungariketSveriges stadshypotekskassa samt . Enligt 13 kap. 1 'jordabalken (JB) kannyttjanderätt till fastighet upplåtas som tomträtt för visständamål mot årlig avgäld i pengar. Tomträtt får upplåtas i fastighet somtillhör staten eller kommun eller som eljest är i allmän ägo (2 !;). Delstadgande som främst avses i motionen torde vara 13 kap. 6 ! ; JB. Deltainnehåller förbud såväl mot villkorad loml-rättsupplålelse som mot inskränkningi lomträttshavarens rätt all överlåta tomträtten eller att upplåta panträtteller nyttjanderätt i denna. Tomträttsupplålelse medföri sig ingen förpliktelse för lomträttshavaren att bebygga marken, men genom föreskrifter iupplåtelsehandlingen kan kommunen tillförsäkra sig det plangenomförande somanses påkallat (13 kap. 4 tj). De planbeslämmelser som gäller vid tiden förupplåtelsen anses ingå i avtalet utan särskild överenskommelse (13 kap. 4 S 2st. I motsats till vad somigällei- vid-upplåtelse av tomträttkan vid köp, såvida bestämmelser härom inläs i köpehandlingen,:förvärvelsfullbordan eller bestånd göras beroende av villkor under en lid av frånden dag då köpehandlingen upprättades (4 kap. 3 !j 1 p. och 4 kap. 4 S 1 st.JB). Till köpevillkor i nu berörd bemärkelse hänförs emellertid inle en sådanbestämmelse i köpeavtal som begränsar köparens rätt all överlåta fastigheten.Detta framgår av systematiken i 4 kap. 3 >; JB. En inskränkning av deltaslag i köparens dispositionsrätt kan.således vila över fastigheten under köparenshela livstid. Den principiella skillnaden mellan "köpevillkor" och"överlåtelseförbud" yttrar sig bl. a. däri all om förvärvet ärberoende av villkor lagfartsansökan skall förklaras vilande, medan intethindrar lagfart på fång som förbundits med "överlåtelseförbud". Prövning uv köpeskilling.for sinåhus i vissa fäll I olika sammanhang, har detkonstaterats all efterfrågan på slalsbelånade småhus inom vissa områden varitså stark i förhållande till,aktuellt utbud att marknadsprisnivån legat avsevärthögre än den som blir ett resultat av bostadsmyndigheternas kostnadsprövning.Tomtpriset för bebyggelse med småhus vid försäljning av mark innefattarofla en kraftig subvention. Det har framhållits alt den förste ägaren inte börfä tillgodogöra sig dessa kommunala uppoffringar vid en snar försäljning (jfrprop. 1974:150 s. 83 ff). I en vid riksdag väckt motion (1973:234)aktualiserades frågan om åtgärder för all motverka oskäliga kapitalvinster vidförsäljning av stats-belånade småhus. beslut (CU 1973:19 rskr1973:208) innebar alt Kungl. Maj:i borde låta undersöka möjligheten ochlämpligheten av temporära åtgärder som kan förenas med nu gällande kontroll avpriset vid första överiåtelse av vissa småhus. Maj:l uppdrog med anledning härav ålboendeuiredningen all under utredningsarbetet överväga frågan om möjlighetenoch lämpligheten av ål-gärder i del av civilutskottet angivna syftet. Fram t. o. m. fanns beslämmelser enligl vilka ettbeviljat statslån för bostadsbyggande fick överläs vid försäljning avfastigheten endast om köpeskillingen godkänts av lånemyndigheien. Dessabestämmelser var vid överlåtelse av småhus betingade främst av syftet altsäljaren inle skulle kunna tillgodogöra sig det kapitaliserade värdet avdirekta subventioner i form av t. ex. räntebidrag och underränia på statslån. ansåg i betänkandet (SOU1966:44 s. 201) Bostadspolitiskt kredilstöd all motivet för en fortsattkontroll av köpeskillingen vid överlåtelse av egnahem skulle bortfalla om deegentliga räntesubven- Kommittén föreslog därför att kontrollen av köpeskillingen vidandrahandsförsäljning av statligt belånade hus skulle upphöra. Kommitténföreslog även att den detaljerade priskontroll som utövades vidförstagångsförsäljning av gruppbyggda småhus skulle upphöra. Enligtstatsmakternas beslut (prop. 1967:100, SU 1967:100, rskr 1967:265) avskaffadesden särskilda köpeskillingskonlrollen för statligt belånade hus från den 1januari 1968. Däremot kvarstår en kontroll vid förstagångsöver-låtelse avgruppbyggda småhus - en kontroll inom ramen för del allmänna villkoret att låninte får beviljas om produktionskostnaden är oskäligt hög. Medanledning av förslag från boende- och bostadsfinansieringsutredningarna harmöjlighet till priskonlroll vid försäljning av vissa statligt belånade småhus införtsgenom bostadsfinansieringsförordningen (1974:946), som trätt i kraft den 1januari 1975, Reglerna gäller sådana hus, för vilka länsbostadsnämnd godkäntproduktionskostnaden vid den förslå försäljningen, dvs. Enligt 45 v; andra stycket bostadsfinansieringsförordningen gällervid överlåtelse av fastighet eller tomträtt följande. Om forvärvet sker från det den som erhållit slutligt lånebeslut förvärvade fastigheteneller tomträtten lår statligt bostadslån övertagas endast om köpeskillingenanses godtagbar med hänsyn till vissa, i stadgandet närmare angivna faktorer,bl. a. ursprungligen godtagen produktionskostnad och gjorda förbättringar.Enligt boende- och bostadsfinansieringsutredningarna bör ett försäljningsprisi regel inte anses godtagbart om det ger skattepliktig realisationsvinst(prop. 1974:150 s. 86). Somsvar på två framställda interpellalioner (nr 48 och 49) angående delsytteriigare åtgärder i allmänhet till motverkande av oskäliga kapitalvinstervid försäljning av småhus, dels ifrågasatt hembudsskyldighel till kommunen ochdess bostadsförmedling av slalsbelånade villor hänvisade bostadsministern den28 till de nya bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen.Bostadsministern framhöll därvid att det ännu dröjer någon tid innan någoneffekt av de nya reglerna kan utläsas. Vidare hänvisade bosladsministern tillde skilda regler som ett antal kommuner tillämpar vid förstagångsförsäljning avsmåhus för alt förhindra spekulation. Enligt bostadsministerns uppfattningfinns del skäl alt avvakta resultatet av de vidtagna åtgärderna och avden i kommunerna pågående verksamheten innan ställning tas till eventuellaytterligare åtgärder. Reglerna om tomträtt i nu förevarande hänseendetillkom och trädde i kraft . Isamband med lagstiftning om tomträtt framhöll lagberedningen (SOU1952:28 s. 69 f.) att huvudsyftet med reformen av tomträitsinstitutet var allstärka föriroendet för tomträtten och därigenom öka dess användbarhet.Särskill med hänsyn till lomlrättskredilen ansågs det betänkligt au 1* 1975. påen så väsentlig punkt som i fråga om tomträtiens övertåtbarhet skilda reglertillämpades på olika orter i landet. Överiåtbarheten ansågs vidare vara enförutsällning för atl tomträtten skulle kunna göras ouppsägbar från lomträttshavarenssida. Lagrådetansåg däremot att ett undantag borde stadgas från förbudet mot att göratomträttens inträde eller bestånd beroende av villkor saml föreslog all sådantvillkor skulle vara giltigt om det uppställdes för alt förmå lomträttshavarenatt eriägga särskild ersättning för eventuell byggnad och annan egendom påtomträtlsfastigheten (prop. 1953:177 s. 35). Departementschefen vände sig motdetta förslag från lagrådet och anförde därvid bl. I praktiken torde upplåtarna även utan den avlagrådet föreslagna anordningen kunna skaffa sig lillfredslällande säkerhetför all ersättningen för sådan egendom eriägges. Härtill kommer att ett villkorav if>ågavarande art för tomträtlshavaren skulle innebära väsentligaolägenheter i kredithänseende. Innan villkoret uppfyllts, skulle nämligenhinder möta för inskrivning av lomträiien och därmed även för beviljande avinteckning i densamma. På grund av det anförda anser jag, alt den av lagrådetföreslagna ändringen icke bör genomföras. proposition med förslag till jordabalk upptogdepartementschefen åter frågan huruvida villkor för upplåtelsens beståndskulle tillålas i det hänseende som föreslogs av lagrådet vid reform.Departementschefen fann dock ej heller nu tillräckliga skäl att göra undantagfrån förbudet mot villkor i åsyftat hänseende (prop. Bl s.41l f). Flertalet remissinstanser avstyrker motionen. och fastighetsnämndpkpekär an markägaren redan enligt nu gällande regler kan uppställa villkor itomträtts-kontrakten i syfte att få till stånd önskvärd bebyggelse inom visstid. anser det dock böra övervägas att frånvillkorsförbudel undanta villkor om eriäggande av köpeskilling för byggnad isamband med upplåtelse av tomträtt. Stadshypotekskassan erinrar om att villkorangående beståndet av tomträtt skulle kunna äventyra förtroendet för tomträttenfrån kredilgivningssynpunkl. framhåller att kommunen genomföreskrifter i upplåtelsehandlingen torde kunna tillförsäkra sig delplangenomförande som anses påkallat samt att de planbeslämmelser som gäller vidtiden för upplåtelsen anses ingå i avtalet utan särskild överenskommelse. Frånden nu behandlade synpunkten anser hovrätten tillräckliga skäl inte föreliggaatt ändra lydelsen av 13 kap. 6 ! 1vad gäller förslaget att tomträttsupplåtelse - för att överlåtelse "i spekulationssyfte"skall hindras - görs villkorad på samma sätt som enligt jordabalkenmedges vid äganderätlsövergång framhåller hovrätten bl. a. att motionärernassyfte kan lagtekniskt uppnås enklast inte genom att villkoradelomirättsupplåtelser görs möjliga ulan genom att bestämmelsen i 13 kap. 6 ! JB ändras så att parterna får frihet atl avtala om inskränkningar i rättenatt överiåta tomträtten. Härvid vill dock hovrätten fästa uppmärksamheten påvissa uttalanden i förarbetena till lomlrätlsreform angående bl. a.överlåtbarhetens betydelse för lomlrättskredilen. Hovrättenanför vidare att del ej av motionen framgår hur vanligt det är atttomlrätlshavare handlar "i spekulalionssyfle". Det är inte hellereljest bekant för hovrätten om och i vad mån missförhållanden idetta hänseenderåder på tomträttsmarknaden. Hovrätten anser det dock inte uteslutet att vissaskäl kan tala för all den bedömning av tomträttens ställning som . gjordes 1953nu bör jämkas. I delta sammanhang framhålls att en inskränkning till visskortare lid i lomträttshavarens dispositionsrätt knappast behöver hindras avgrundsatsen atl lomlrätlsavtal ej får sägas upp av tomträtlshavaren (13 kap.13 >; JB). I brist på närmare kunskap om de faktiska förhållandena ansersig hovrätten dock inte kunna göra något uttalande i frågan- om behovet avlagändring. erinrar om all lomirättsupplåtelser till helt övervägande delavser mark för uppförande av byggnader, medan däremot försäljning av fastegendom avser skiftande slag av objekt, där andelen andra fastigheter än sådanaför nybyggnad är stor. Vid såväl tomträttsupplåtelse som försäljning av markför bebyggelse, framhåller nämnden, är objektets kreditvärde av störstabetydelse. Med gällande bestämmelser kan lagfart på försåld fastighet ejbeviljas förrän villkor om köps fullbordan eller bestånd uppfyllts. Ommotsvarande möjlighet att föreskriva villkor fanns i fråga omtomträttsupplålelse, torde inskrivning av tomträtten få anslå på samma sätt.Vid användandet av villkor av ifrågavarande slag skulle alltså enligt nämndenbelåningsbart objekt ej erhållas, när behovet föreligger, dvs. Nämndenanser således atl användandet av villkor av den innebörden alt köp ellertomträttsupplålelse återgår, om föreskrivet villkor ej uppfylles, ej syneslämpligt i samband med bebyggelse av fastighet. Ett sådant förfaringssätttorde i allmänhet kunna tillämpas endast om finansieringen av bebyggelsen skerefter statligt eller kommunall engagemang i form av, krediter eller borgen -åtaganden, för vilka stat och kommun ej kan återförsäkrasig genom panträtt i fastigheten eller tomträtten. Nämndenanser däremot inte något hinder föreligga att från förbudet undanta villkor omeriäggande av köpeskilling för byggnad i samband med upplåtelse av tomträtt. Ensådan ändring bör enligt nämnden övervägas med hänsyn till att utgångsläget äridentiskt med .förhållandet vid. köp av fast egendom. Efter tillkomsten av 1973års bostadssaneringslag sägs frågan ha fått förnyad aktualitet. I förarbetena tilldenna lag förutsätts nämligen allkommunerna i betydande utsträckning förvärvar bebyggda fastigheter, somdärefter för upprustning upplåles med tomträtt, varvid kommunen betingar sigersättning for byggnaden. Riskenför att ej få fram önskvärd bebyggelse säger sig del förebyggagenom atl dels upplåta fastighet på arrende intill byggstarten, dåtomträttsupplålelse erhålles, dels i tomträttsavtalel föreskrivabyggnadsskyldighet vid vite. Detta förfarande har enligt nämnden nästanundantagslöst gett till resultat att åsyftad bebyggelse kommit till stånd. Vadslutligen beträffar spekulationsvinsler på villatomter med nyuppförda hus anförnämnden att det inom kommunen har förmärkts tendenser till all enfamiljshusinom gruppbebyggelse ulford i regi kort efter färdigställandet säljsmed mycket stor vinst av personer, till vilka tomträtt upplåtits. En sådanutveckling anser nämnden ej önskvärd, särskill mot bakgrund av kommunens strävanall med olika medel få fram bebyggelse till lägsta möjliga kostnad.Fastighetsnämnden sägersig företa en undersökning om lämpligaåtgärder för alt förhindra uppkomsten av dylika vinster. Möjligheterna till altinom ramen för nu gällande lagsliflning uppnå ett effektivt resultat synesemellertid nämnden vara begränsade. Stiftsnämndeni framhåller att en inskränkning i villkorsförbudet enligt 13 kap. 6 §JB kan medföra alt tomträtten föriorar sill kreditvärde och därmed blir mindreattraktiv. uppger att i den mån lomirättsupplåtelser förekommitinom den kyrkliga sektorn några sådana negativa effekter som motionärernapåtalat inte har konstaterats. Då nuvarande bestämmelser angåendelomträttsupplåtelse ej varit till förfång för kyrkans intressen, och en ändringenligt motionen ej skulle tjäna något kyrkans intresse, kan stiftsnämnden ejtillstyrka motionärernas förslag. Bostadssiyrelsenframhåller att en av fördelarna med tomträtt bl. a. ansetts vara all kommunernagenom alt upplåta marken med tomträtt kan på ett mera aktivt sätt styramarkanvändningen. Den möjlighet som finns att göra en försäljnings fullbordanberoende av villkor av högst från det köpehandlingupprättades torde enligt bostadssiyrelsen ha kommit till mycket litenanvändning, eftersom det väsentligt försvårar bl. a. finansieringen av markensbebyggande. Detta anses tala mot införande av motsvarande bestämmelse isamband med tomträtt. Delproblem motionärerna tar upp om överlåtelse av tomträtt i spekulalionssyfleanser bostadssiyrelsen böra lösas på annat sätt än genom de föreslagnaändringarna av reglerna i jordabalken. Mot denna bakgrund avstyrker styrelsende föreslagna ändringarna i jordabalkens regler om lomlrält. hänvisar till det allmänna syfte som uppbar 1953års tomirätlsreform, dvs. all stärka lomträttshavarens ställning och därmedtomträttens kreditvärde. Varje lagändring, som kan vara ägnad att motverkadetta syfte, anser föreningen principiellt sett diskutabel. Motionärernassyflen torde enligt föreningen delvis kunna tillgodoses på annan väg än denföreslagna,'exempelvis genoni alt i tomträttskonlraklel införa entill ändamålet med upplåtelsen knuten vilesklausul, en metod som i vissa fallhar tillämpats. Pågrund härav och då en ändrad lagsliflning av innebörd all i avtal rörandetomträttsupplålelse skall kunna införas alla sådana villkor, som är tillåtnaenligl 4 kap. 4 S jordabalken, skulle öppna möjlighet för upplåtelsevillkor aven rad olika slag, vilkas berättigande i detta särskilda sammanhang ej nu kanbedömas, uttrycker föreningen tvekan rörande lämpligheten av en lagändring avden vidd som motionärerna avser. Föreningen säger sig dock för sin del kunnatillstyrka att en utredning i ämnet kommer till stånd. anför att del vid upplåtelse av obebyggd mark regelmässigtfinns ett behov för lomträttshavaren att få belåna tomträtten motsäkerhet av inteckningar i densamma. Detta omöjliggörs dock om tomträttensinträde eller bestånd görs beroende av villkor. En tänkbar möjlighet atttillgodose motionärernas önskemål skulle enligt fastighetsnämnden vara attinskränkning får ske i lomträttshavarens rätt alt överlåta tomträtten under enviss tidsperiod. Därvid skulle likväl tomträttsupplåtelse kunna komma tillstånd och inskrivning och inteckning ske. Någon tvåårsgräns vid upplåtelserför gruppbyggda hus med tomträtt i anser nämnden dock knappasterforderlig, eftersom inflyttning oftast sker 1,innan lomträttskontraktupprättas. Marken upplåts nämligen till en början mot arrende, och någonöverlåtelse kan ej ske . Orsaken till förseningen av en lomträttsupplåtelseär att det rättsliga bildandet av tomlen släpar efter. Nämndenuppger vidare att undersökt frekvensen av vidareförsäljningav hus som uppforts i småhusavdelningens regi. Undersökningen visade att underåren 1971 och 1972 tillsammans av självbyggerihusen och 4,4 procentav entreprenadhusen bytt ägare, såvitt gällde småhusavdelningens produktionsedan år 1967. Den ringa omfattningen av vidareförsäljningar talade enligtnämndens uppfattning emot att det förekom någon spekulation ismåhusavdelningens hus. Nämndenanser atl motionen har principiellt intresse genom alt motionärerna önskar fåenhetliga lagregler för fast egendom och tomträtt. Nämnden anser dock atl delkan finnas risk för atl tomträttens ställning försvagas om moiionsförslagetgenomförs. erinrar om att man alltsedan 1953 års lomlrätlsreform söktvärna om lomträttshavarens trygghet och tomträttens kreditvärde, varvidförbudet mot uppställandet av villkor for upplåtelsens bestånd varit ettviktigt medel. Den av motionärerna dragna parallellen mellantomträttsupplåtelse och fastighetsköp anser förbundet föga givande, eftersom despörsmål som uppkommer vid en tomträttsupplåtelse är av helt annat slag. Blandannat tillskapas vid tomträltsupplåtelsen något nytt, tomträtten, vilket ju ejär fallet vid fastighetsöverlåtelsen. När del gäller kommunsmöjligheter all få fram önskvärd bebyggelse påtomträtlsmark påpekar att för detta ändamål finns andralämpligare styrmedel. De viktigaste torde vara de som byggnadslagstiftningenerbjuder. Men även tomträttslagstiflningen ger sådana möjligheter. Sålundaskall enligt 13 kap. 1 S första stycket jordabalken vid tomträttsupplåtelseanges för vilket ändamål upplåtelsen sker. I de normalavtal förtomträttsupplåtelser som upprättats av i enlighet härmedvilken bebyggelse som skall uppföras på tomträtlsfastigheten. Dessutomstipuleras vite som lomträttshavaren får utge om fastigheten inte bebyggtsenligt föreskrifterna inom viss angiven tid. Avdet anförda torde enligt förbundet framgå att den av motionärerna föreslagnalagändringen varken är lämplig eller behövlig. Med hänsyn härtill anserförbundet att motionen inte bör föranleda någon åtgärd. Stadshypotekskassananför att stadshypoteksinslitutionen har till ändamål att utöva låneverksamhetavseende fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighet. Belåning avfastigheter respektive tomträtter sägs ske först sedan bebyggelsefärdigställts. Detta innebär att den fråga som berörs i motionen inte haraktualitet för stadshypoteksinstilutionens vidkommande såvitt avser denursprungliga upplåtelsen av tomträtt; Däremot sägs villkor som införes isamband med föriängning av upplåtelsetiden för tomträtten påverka säkerhetenför lämnad kredit. Stadshypotekskassan framhåller därför vikten av att villkor,varigenom beståndet av tomträtt kan göras beroende, inte får införas sedantomträttsupplåtelse väl kommit till stånd och bebyggelse skett. Sådana villkorskulle kunna äventyra förtroendet för tomträtten frånfastighetskreditgivningssynpunki. Nyttjanderätt till fastighet, som tillhör stateneller kommunen eller eljest är i allmän ägo, kan enligt 13 kap. jordabalken(JB) upplåtas som tomträtt. Tomträttens inträde eller bestånd får enligt 13kap. 6 j JB ej göras beroende av villkor. Ej heller får inskränkning ske ilomträttshavarens rätt all överlåta tomträtten eller att upplåta panträtt ellernyttjanderätt i denna. Imotionen kritiseras bestämmelsen att tomträttens inträde eller bestånd inte frgöras beroende av villkor. Förbudet mot sådana villkor begränsar enligtmotionärernas uppfattning kommunernas möjligheter att dels få fram önskvärdbebyggelse på tomträttsmark, dels förhindra spekulation i överlåtelse avtomträtt. Motionärerna förordar därför att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i ovannämnda bestämmelser att tomträttens inträdeeller bestånd får göras beroende av villkor på motsvarande sätt som vid köp avfast egendom, dvs. av högst från det upplåtelsehandlingenupprättades. Utskottetvill inledningsvis erinra om att huvudsyftet med reform avtomträttsinsiitutet var att stärka förtroendet för tomträtten. Reformen innebarfrämst att lomträttshavarens ställning och därmed också tomträtiens värdesom kreditobjekt stärktes avsevärt. Utskottet vill även understryka att tomträttsinstitutetvisat sig vara ett värdefullt medel för den kommunala markpolitiken, bl. a.genom att det öppnar möjlighet för det allmänna att behålla en rimlig del avmarkvärdestegringen och underlättar genomförandet av för samhällsutvecklingenönskvärda förändringar i fråga om markens användning. Det är mot bakgrund häravangeläget att eventuella ändringar i tomträttsreglerna inte får sådanutformning, att förtroendet för tomträtten och därigenom dess användbarhetminskar. Såsomovan antytts finns del möjlighet att göra köp av fast egendom villkorat underviss tid, högst från den dag då köpehandlingen upprättades. En sådanåtgärd medför att lagfart ej kan beviljas förrän villkoret uppfyllts. Ommotsvarande möjlighet att föreskriva villkor införs i fråga omtomträttsupplåtelse, torde inskrivning av tomträtten få anstå på samma sätt.Delta innebär all panträtt ej skulle kunna upplåtas i tomträtten, när behovdärav vanligen inträder, dvs. vid påbörjande av byggnationen. I dessa fallfinns emellertid viss möjlighet att lösa finansieringsfrågan genom statliga lånmed säkerhet i form av kommunalt borgensåtagande. Mot bakgrund av det anfördafinns det dock - såsom bl. a. stadshypotekskassan framhållit - risk för att deni motionen föreslagna lagändringen skulle kunna äventyra förtroendet förtomrätten från fastighetskreditgivningssynpunkt. Utskottet vill också peka påatt möjligheten att göra fastighetsköp villkorat torde ha kommit tillanvändning endast i ringa utsträckning, beroende bl. a. på finansieringssvårigheter.Enligt utskottets mening måste det med hänsyn till det anförda finnas starkaskäl för alt man på förevarande punkt skall införa samma regler förtomträttsupplåtelse som för köp av fast egendom. Vadangår den av motionärerna väckta frågan om kommuns möjlighet att få framönskvärd bebyggelse på tomträttsmark vill utskottet fästa uppmärksamhet på attmarkägaren redan enligt nu gällande bestämmelser i 13 kap. ; JB har möjlighetall i upplåielsehandlingen inta föreskrifter rörande fastighetens användningoch bebyggelse.