bet · FY01JuU22 · 1975-12-31 00:00:00 — Målet skall hänskjutas till åklagarevid den underrätt som är domstol för avdelningen, enligt den fördelning avuppgifterna mellan olika åklagare som Konungen bestämt. Är fråga omämbetsbrott, som avses i 20 kap. 14 §§ , av den som bestridertjänst som regementschef eller därmed likställd eller högre tjänst, skallmålet hänskjutas till justitiekanslern eller riksåklagaren. Om målet icke hänskjutes tillåklagare och förundersökning angående brottet ej ändock inletts av civilmyndighet, skall utredning om brottet 5 Senaste lydelse 1973:19. JuU 1975: 22 Finnes tillrättavisning vara tillfyllest, gäller vad i 67 §stadgas. Ärsaken av mindre vikt, äger bestraffningsberättigad befattningshavare utanhinder av vad förut i denna paragraf sägs avskriva målet, om annan målsägandeän kronan ej finnes eller målsäganden förklarar att han icke ämnar föra talanom enskilt anspråk i anledning av brottet och ej heller eljest påfordrar attmålet handlägges vid domstol samt straff för brottet må åläggas i disciplinmål.Beslut om avskrivning kan meddelas även om det icke klarlagts att denmisstänkte begått brottet. Rätt att ålägga tillrättavisning enligt 17 § lagenom disciplinstraff för krigsmän tillkommer de befattningshavare som ägabestraffningsrätt i disciplinmål, envar i fråga om den personal över vilken hanhar sådan rätt. Tillrättavisningsrätt mot underlydande tillkommeräven den som, utan att äga bestraffningsrätt i disciplinmål, innehar ovan i 13§ första stycket omförmäld befattning och har lägst fänriks grad eller tjänsteklass,sä ock chef för bataljon eller däremot svarande avdelning. Såvittangår underlydande som icke är underkastad ämbetsansvar må tillrättavisning ockåläggas av chef för kompani eller däremot svarande avdelning, chef för utbildningsanstalt,sekond å fartyg vars chef innehar lägst kommendörkaptens grad och i de fallKonungen bestämmer annan befattningshavare vid krigsmakten. Vad i detta styckestadgas skall icke äga tillämpning å hemvärnet. Såvittangår underlydande som innehar högst furirs tjänstegrad eller tjänsteklass måtillrättavisning ock åläggas av chef för kompani eller däremot svarande avdelning,chef för utbildningsanstalt, sekond å fartyg vars chef innehar lägstkommendörkaptens grad och i de fall regeringen bestämmer annanbefattningshavare vid försvarsmakten. Vad i detta stycke stadgas skall ickeäga tillämpning å hemvärnet. Allmänåklagare i militärt brottmål är, om annat ej stadgas i 15 kap., allmän åklagarevid domstol som har att upptaga målet. Om fördelning av uppgifterna mellanolika åklagare bestämmer Konungen. Justitiekanslern eller riksåklagaren äråklagare i mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av ämbetsbrott, somavses i 20 kap. 14 §§ , av den som bestrider regementschefs ellerdärmed likställd eller högre tjänst. Allmänåklagare i militärt brottmål är, om annat ej stadgas i 15 kap., allmänåklagare vid domstol som har att upptaga målet. Om fördelning av uppgifterna mellanolika äklagare bestämmer regeringen. Justitiekanslern eller riksåklagaren äråklagare i mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som iutövningen av tjänsten har begåtts av den som bestrider regementschefs ellerdärmed likställd eller högre tjänst. Dennalag träder i kraft . "Senastelydelse 1973: 19. T Senaste lydelse 1973: 19. JuU 1975: 22 36 Lagom ändring i förvaltningslagen (1971: 290) Härigenomföreskrives i fråga om förvaltningslagen (1971:290) dels att i 1 och 2 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att 3 §skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 1420 §§ Bestämmelsernai 1420 §§ gäller endast i den mån fråga är gäller endast i den mån fråga är om utövning av befogenhet att för om utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rät- enskild bestämma om förmån, rät tighet, skyldighet, disciplinär be- tighet, skyldighet, disciplinpåföljd, straffning eller annat jämförbart avskedande eller annat jämförbart förhållande. Bestämmelsernai 1420 §§ tillämpas ej 1. i ärende i första instans närärendet avser sjukvård och myndighetens beslut ej kan överklagas genom besväreller 2. när ärendet avser föreskrifttill allmän efterrättelse och fråga ej är om prövning med anledning avö\'erklagande. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar Härigenom föreskrives att 41 § lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar skall ha nedanangivna lydelse. Utlämnarnågon handling i strid mot föreskrifterna i denna lag eller mot förbud somjämlikt densamma meddelats, eller bryter någon mot förbehåll som gjorts vidhandlings utlämnande, straffes, där gärningen är att anse som brott i ämbeteeller tjänst eller eljest är i annan lag belagd med straff, enligt vad därsägs. I andra fall vare straffet dagsböter; dock att vid brott med avseende åhandlingar, varom i 14, 20 och 36 §§ sägs, fängelse må ådömas. Bötersom ådömas enligt denna lag tillfalla kronan. Saknas tillgång till böternasgäldande, skola de förvandlas enligt allmän strafflag. Utlämnarnågon handling i strid mot föreskrifterna i denna lag eller mot förbud somjämlikt densamma meddelats, eller bryter någon mot förbehåll som gjorts vidhandlings utlämnande, straffes, där gärningen är i annan lag belagd med straff,enligt vad där sägs. I andra fall vare straffet dagsböter; dock att vid brottmed avseende å handlingar, varom i 14, 20 och 36 §§ sägs, fängelse må ådömas. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1966: 413) om vapenfri tjänst Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1966:413)om vapenfri tjänsti dels att 23 § skallupphöra att gälla, delsatt i 5, 7, 10 och 22 §§ orden "Konungen" och "Kungl.Maj:t" skall bytas ut mot "regeringen", dels att 19 § skall hanedan angivna lydelse. 19 § Befogenhet att meddela va- Befogenhet att meddela va penfri tjänstepliktig tillrättavisning penfritjänstepliktig tillrättavisning tillkommer civilförsvars-, brand- tillkommer hos staten eller hos 1Senaste lydelse av 5 § 1972: 335. JuU1975: 22 38 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse eller arbetschef, som är underkas- kommun anställdcivilförsvars-, tad ämbetsansvar, i fråga om un- brand- eller arbetschef i fråga om derställd personal. munlikställes allmän inrättning som avses i 1 § andra stycket kommunaltjänstemannalagen (1965: 275). Innan någon meddelartillrättavisning, skall han vid förhör med den felande lämna denne tillfälleatt förklara sig. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förordningen (1960: 267) angåendeskogsvårdsstyrelser Härigenom föreskrives i fråga omförordningen (1960; 267) angående skogsvårdsstyrelser dels att i 14, 6 och 9 §§ ordet "Kungl. Maj:t"skall bytas ut mot "regeringen", dels att i9 § ordet "förordning" skall bytas ut mot "lag", dels att rubriken till förordningen och 7 § skall ha nedanangivna lydelse. Ordförande och övrigaledamö- Regeringen meddelar bestämmer i skogsvårdsstyrelse samt melser om åtal och disciplinär be-skogsvärdsstyrelses tjänstemänäro straffning i fråga om skogsvårds-i utövningen av sina befattningar styrelses tjänstemän, underkastade det ansvar och den påföljd, som i allmän lagstadgas om statens ämbets- och tjänstemän. Maj:t meddelar bestämmelserom åtal och disciplinär bestraffning. Denna lag träder i kraft . Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tillförordningen angående skogsvårdsstyrelser, skall hänvisningen i stället avselagen om skogsvårdsstyrelser. 2 Senaste lydelse av 1 § 1967: 802 3 § 1970: 52 4 § 1965: 581. 3 Senastelydelse 1965: 581. Lag om ändring i vattenlagen (1918: 523) Härigenom föreskrives i fråga om vattenlagen (1918: 523)idels att 10 kap. 9 § och 13 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att 10 kap.10 och 47 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommer ej förrättningsmantillstädes å den för sammanträde utsatta tid, och infinner han sig ej hellerinom ; då må de, som tillstädeskommit, åtskiljas. Uteblivergod man, kalle förrättningsmannen genast i hans ställe annan god man, förfareni flottning, jordbruk eller skogsbruk, allt efter den särskilda sakkunskap denuteblivne ägt. Syneman, som utan skälig orsak Syneman, som utan skälig orsak utebliver från sammanträde, er- utebliver från sammanträde, er- sätte all skada och olägenhet, som sätte all skada och olägenhet, som därav uppstår; förrättningsman därav uppstår. ansvare därjämte såsom för tjäns tefel. Sökandens, annan sakägares, allmäntombuds eller ortsombuds uteblivande från sammanträde må ej hindraförrättningens fortgång. Kommer ej förrättningsman ellerbiträdande förrättningsman tillstädes å den för förrättningen utsatta tid, ochinfinner han sig ej heller ; då må de, somtillstädeskommit, åtskiljas. UtebUver god man, kalle förrättningsmannen genastannan god man i stället. Syneman, som utan skälig orsak Syneman, som utan skälig orsak utebliver från förrättningen, er- utebliver från förrättningen, er-sätteall skada och olägenhet, som sätte all skada och olägenhet, som därav uppstår; förrättningsman därav uppstår. och biträdande förrättningsman ansvare därjämte såsom för tjänstefel. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av 10 kap. 9 § 1919: 425, av 13 kap. 6 §1920: 459. - Senaste lydelse 1919: 425. » Senaste lydelse 1920: 459. JuU 1975: 22 40 Lagom ändring i lagen (1939: 608) om enskilda vägar Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1939: 608)om enskilda vä-gari delsatt i 39, 70, 79, 93 och 107 §§ ordet "Konungen" skall bytas ut mot"regeringen", dels att 29 § skall hanedan angivna lydelse. Kommerej förrättningsmannen ej förrättningsmannen tillstädes å den försammanträde tillstädes å den för sammanträde Utsatta tid och infinnerhan sig ej utsatta tid och infinner han sig ej heller inom tre timmardärefter, heller , då må de, somtillstädeskommit, då må de, som tillstädeskommit, laga förfall, underrättehan så fort laga förfall, underrätte han så fort ske kan alla vederbörandedärom. ske kan alla vederbörande därom. Förrättningsman, som utanskälig Förrättningsman, som utan skälig orsak utebliver frånsammanträde, orsak utebliver från sammanträde, ersätta all skada och olägenhet ersatte all skada och olägenhet. samt svare därjämte för tjänstefe let. Utebliver god man från förrättning, varde annan ihans ställe utsedd, såframt ej alla närvarande sakägare begära uppskov medärendets vidare handläggning. Utebliversakägare från lagligen kungjord förrättning, vare det ej hinder förförrättningens företagande; dock att om sökanden, utan att hava anmält lagaförfall, utebliver från första sammanträdet, skall så förfaras som om han hadevid sammanträdet återkallat sin talan. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1952:166) om häradsall-männingar2 dels att 46 §skall upphöra att gälla, 'Senaste lydelse av 39 § 1971: 1049 79 § 1954: 197 107 § 1971:586. 2§ 1971: 1056. 47 § 1971:562. JuU 1975: 22 41 delsatt rubriken närmast före 46 § skall utgå, delsatt i 2, 6, 9, 23, 40, 41, 45 och 47 §§ ordet "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1952:167)om allmänningsskogar i Nortland och dels att 45 § skallupphöra att gälla, dels att rubriken närmastföre 45 § skall utgå, delsatt i 7, 8, 22 och 39 §§ ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1936: 567) om domkapitel Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1936: 567) om domkapitel dels att i 12 och 21 §§ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", delsatt 2 § 1, 3 och 4 mom., 13 § 27 mom. samt 20 § skall ha nedan angivnalydelse. 1 mom. Domkapitel bestårav 1 mom. Domkapitel består av följande ledamöter,nämligen: följande ledamöter, nämligen: biskopen såsom preses; biskopen såsom preses; domprosteneller, där domprost domprosten eller, där domprost ej finnes, en av Konungen för sex ej finnes, en av regeringen i sänder bland stiftets kyrkoher- år i sänder bland stiftets kyrkoher dar förordnad ledamot såsom vice dar förordnad ledamot såsom vice preses; preses; enav stiftets präster vald präst, en av stiftets präster vald präst, som innehar prästerlig tjänst i stif- som innehar prästerlig tjänst i stif tet; tet; enav ombud för pastoraten i en av ombud för pastoraten i stiftet vald lelcman, som ådagalagt stiftet vald lekman, som ådagalagt nit och insikt i det kyrkliga för- nit och insikt i det kyrkliga för samlingslivet; samlingslivet; tvåav Konungen efter förslag två av regeringen efter förslag av i sänder av i sänder förordnade, i allmänna värv för- förordnade, i allmänna värv för farna lekmän. >Senaste lydelse 1970: 754. 3 mom. För envarav de ledamöter, som förordnas av Konungen efter förslag av ellertillsättas genom val, utses tilllika en suppleant. Beträffande ordningen försuppleanternas tillsättande samt behörighet att vara suppleant gälle vad idenna lag är stadgat i fråga om motsvarande ledamöter. 4 mom. Vidhandläggning av ärenden som avses i 13 § 25 mom. skall den i 12 § omförmäldestiftssekreteraren hava säte och stämma i . 3 mom. För envarav de ledamöter, som förordnas av regeringen efter förslag av domkapitleteller tillsättas genom val, utses tilllika en suppleant. Beträffande ordningenför suppleanternas tillsättande samt behörighet att vara suppleant gälle vad idenna lag är stadgat i fråga om motsvarande ledamöter. 4 mom. Vidhandläggning av ärenden som avses i 13 § 24 mom. skall den i 12 § omförmäldestiftssekreteraren hava säte och stämma i . 2 mom. Åsidosätter innehavare av prästerlig befattning,som lyder under domkapitel, sin tjänsteplikt, äger tilldela honomvarning eller suspendera honom . Är brottet av svårarebeskaffenhet, skall göra anmälan för åtal vid domstol. 3 mom. Står innehavare av prästerlig befattning, som lyder under domkapitel, utxder åtal för brott och äro omständigheterna sådana att han satt i fara det an seende innehavaren av befatt ningen bör äga, må för tiden intill dess lagakraft ägande dom föreligger avstänga honom från utövningen av befatt ningen. Har domkapitel fattat beslut om suspension av prästerligbefattningshavare, äger ock, till dess beslutet vunnit laga kraft,avstänga honom från utövningen av befattningen. 4 mom. Har prästerlig befatt ningshavare, som enligt lagakraft- 2 mom. Äsidosätter innehavare av prästerlig befattning vad som åligger honom i befattningen, äger det domkapitel under vilket han lyder besluta om disciplinpåföljd, avskedande, åtalsanmälan och av stängning med motsvarande till- lämpning av 18 och 2126 §§ statstjänstemannalagen (1965: 274).Lyder han ej under domkapitel, tillkommer befogenhet, som har sagts, denmyndighet som regeringen förordnar. 3 mom.. Har prästerlig befattningshavareblivit avskedad enligt " Senaste lydelse 1963: 502 (jfr1964: 644). 2 mom. och har beslutet vunnit laga kraft, må han av skiljas från prästämbetet eller , ej , förklaras obehörig att utöva detsamma. Har han eljest enligt lagakraftägande dom funnits hava begått brott eller har disciplinpåföljd ålagts honom genom beslut som vunnit laga kraft och har han i anslutning till domen eller beslutet på grund av sin sinnesbeskaffenhet erhållit tjänstledighet från sin befattning, äger förklara honom obehörig att utöva prästämbetet för tid, varunder han icke uppehåller sin befattning. Prästerlig befattningshavare må av förklaras obehörig . att utöva prästämbetet under tid då han är avstängd från utövningen av sin befattning. ägande dom funnits hava begått brott, till följd däravavsatts eller förklarats skyldig att avgå från sin befattning, må han avdomkapitlet skiljas från prästämbetet eller , ej ,förklaras obehörig att utöva detsamma. Har han ej avsatts eller förklarats skyldigatt avgå men i anslutning till domen på grund av sin sinnesbeskaffenheterhåUit tjänstledighet från sin befattning, äger förklara honomobehörig att utöva prästämbetet för tid, varunder han icke uppehåller sinbefattning. Prästerlig befattningshavare må avdomkapitlet förklaras obehörig att utöva prästämbetet under tid då han ärsuspenderad eller avstängd från utövningen av sin befattning. utan prästerlig befattning, som på grund av sitt leverne ellernågon sin gärning finnes hava i avsevärd mån skadat det anseende han såsompräst bör äga, må av skiljas från prästämbetet eller ,ej , förklaras obehörig att utöva detsamma. 5 mom. Domkapitel tillkommer att upptaga och avgöra frågaom skyldighet för prästerlig befattningshavare att avgå från sin befattningpå den grund att han Övergivit lära. 4 mom. Domkapitel tillkommer att upptaga och avgöra frågaom skyldighet . för prästerlig befattningshavare att avgå från sin befattningpå den grund att han övergivit lära. Prästerlig befattningshavare, som övergivit lära ochavgått från befattningen, skall av skiljas från prästämbetet. Sammalag vare om annan präst som övergivit lära. 6 mom. I fråga om innehavare av prästerlig befattning, somej lyder under domkapitel, och präst utan prästerlig befattning tillkommerbefogenhet, som i 4 och 5 mom. sägs, i det stift, inom vilketprästen har sitt hemvist. Äger han ej hemvist inom riket, tillkommer dylikbefogenhet . 5 mom. I fråga ominnehavare av prästerlig befattning, som ej lyder under domkapitel, och prästutan prästerlig befattning tillkommer befogenhet, som i 3 och 4 mom. sägs,i det stift inom vilket prästen har sitt hemvist. Äger han ejhemvist inom riket, tillkommer dylik befogenhet . 6 mont.Mål rörande tillämpning av 2 rhom. och 4 mom. första stycket haitdläggesenligt lagen (1974: 371) om rättegången i ar- 7 mom. Mot domkapitels beslut enligt 25 mom. förestalan hos kammarrätten genom besvär. Beslut av domkapitel eller kammarrätt i ärende somavses i 3 eller 4 mom. går i verkställighet utan hinder av klagan, där ej annorlundaförordnas. betstvister.Härvid skall 51 §, 52 § första stycket och 53 § statstjänstemannalagen(1965:274) äga motsvarande tillämpning. Mot beslut som har meddelats i något av de i 3 mom. eller 4 mom. andrastycket angivna hänseendena föres talan hos kammarrätten genom besvär. Beslutav domkapitel, nämnd som sägs i 20 § eller kammarrätt i ärende som avses i 3mom. går i verkställighet utan hinder av klagan, där ej annorlunda förordnas. Medavseende å biskop tillkommer befogenhet, som i 13 § 35 mom. sägs, regeringsrätten. Medavseende å biskop tillkommer befogenhet, som i 13 § 24 mom. sägs särskildnämnd. Denna nämnd består av fem ledamöter. Ordföranden skall vara lag-kunnigoch i domarvärv erfaren. Övriga ledamöter förordnas av regeringen isänder. Av dem skall en vara biskop samt återstående ledamöter vara lekmän somhar ådagalagt nit och insikt i det kyrkliga församlingslivet. Närmarebestämmelser om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1976.Bestämmelserna i 13 § 4 och 7 mom. i deras äldre lydelse skall dock fortfarandeäga tillämpning i fråga om där avsedd dom eller beslut som har meddelats föreden . Lagom ändring i lagen (1971: 289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrives att 2 § lagen (1971: 289) om allmänna förvaltningsdomstolar skallha nedan angivna lydelse. 1. besvär över kammarrättsbe- Senaste lydelse 1971: 580. ' Senaste lydelse 1974: 577. 1. besvär över kammarrättsbe- slut enligt förvaltningsprocesslagen (1971: 291), 2. besvär över annat beslut i förvaltningsärende som enligt lag eller av beslutad författning eller enligt instruktion för kammarrätterna anföres hos domstolen. slutenligt förvaltningsprocesslagen (1971: 291), 2. besvär över annat beslut iförvaltningsärende som enligt lag eller av beslutad författningeller enligt instruktion för kammarrätterna anföres hos domstolen, 3. mål som avses i 20 §lagen (1936: 567) om domkapitel. Om regeringsrättens behörighet att prövaansökningar om resning och återställande av försutten tid finns bestämmelser i11 kap. 11 § regeringsformen. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1971: 309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstolatt pröva vissa mål Härigenomföreslcrives att 1 § lagen (1971: 309) om behörighet för allmänförvaltningsdomstol att pröva vissa mål skall ha nedan angivna lydelse. Ombesvär mot beslut, vilket meddelats med stöd av lag eller annan författning somutfärdats före , enligt vad gällt skall anföras hosKonungen, skall besvären, i den mån ej annat föreskrives i 2 §, i ställetanföras hos kammarrätt i följande mål: 1. mål om val till befattning elleruppdrag, mål om val för upprättande av förslag till befattning eller uppdrag, 2. mål om avlöningsförmån, inbegripetersättning för viss förrättning eller visst uppdrag, sjukvård, beklädnad ochdylikt, mål om resekostnads- och traktamentsersätt-ning, mål om delaktighet ieller avgift till pensionsinrättning eller annan sådan allmän anstalt eller >Senaste lydelse 1973: 858 och 859. Ombesvär mot beslut, vilket meddelats med stöd av lag eller annan författning somutfärdats före , enligt vad gällt skall anföras hosKonungen, skall besvären, i den mån ej annat föreskrives i 2 §, i ställetanföras hos kammarrätt i följande mål: 1. mål om val till befattning elleruppdrag, mål om val för upprättande av förslag till befattning eller uppdrag, 2. mål om avlöningsförmån, inbegripetersättning för viss förrättning eller visst uppdrag, sjukvård, beklädnad ochdylikt, mål om resekostnads- och traktamentsersätt-ning, mål om delaktighet ieller avgift till pensionsinrättning eller annan sådan allmän anstalt eller kassa, mål om rätt till pension eller dylik förmån, alltsåvida målet avser vad som skall utgå enligt gällande föreskrift eller överenskommelseoch målet ej gäller fråga som enligt avtal skall avgöras av arbetsgivaren, 3. mål omersättning till tjänsteman vid polis-, åklagar- eller exekutionsväsendet förutgift, som är föranledd av hans verksamhet, 4. mål om annanersättning som enligt författning utgår av statsmedel, såvida ej författningenhänvisar den som gör anspråk på ersättning att vid tvist anhängig-göra talanhos allmän domstol eller expropriationsdomstol eller ersättning enligtförfattningen utgår till kommun eller annan förvaltningsenhet ellerfråga är om ersättning eller hittelön enligt lagen (1942: 350) om fornminneneller om ersättning enligt naturvårdslagen (1964: 822), 5. mål om beslutav tullmyndighet i samband med in- eller utförsel av vara med undantag dockför sådant beslut om befrielse från eller nedsättning eller återbetalning avtull, skatt eller annan avgift som meddelats med stöd av Konungensbemyndigande, mål Om tillstånd att hålla proviante-ringsfrilager, 6. mål om beslutrörande statens, kommuns eller annan förvaltningsenhets uttagandeenligt gällande föreskrift av skatt eller annan avgift, såvida ej beslutetavser nedsättning eller befrielse och meddelats med stöd av Konungensbemyndigande eller fråga är om oljeavgift eller avgift, vars uttagande genomutmätning förutsätter beslut av allmän domstol, 7. mål om beslutrörande återbetalning av utskylder, böter eller andra allmänna medel, såvidaej beslutet meddelats med stöd av kassa, mål om rätt till pension eller dylik förmån, alltsåvida målet avser vad som skall utgå enligt gällande föreskrift eller överenskommelseoch målet ej gäller fråga som enligt avtal skall avgöras av arbetsgivaren, 3. mål omersättning till tjänsteman vid polis-, åklagar- eller exekutionsväsendet förutgift, som är föranledd av hans verksamhet, 4. mål om annanersättning som enligt författning utgår av statsmedel, såvida ej författningenhänvisar den som gör anspråk på ersättning att vid tvist anhängig-göra talanhos allmän domstol eller expropriationsdomstol eller ersättning enligtförfattningen utgår till kommun eller annan förvaltningsenhet ellerfråga är om ersättning eller hittelön enligt lagen (1942: 350) om fornminneneller om ersättning enligt naturvårdslagen (1964: 822),