bet · FY01SfU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 9 SfU 1975:9 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om vissa änkepensions- ochbarnpensionsfrågor m. m. motionen 1975:29 av i m.fi. (c) vari hemställs all hos regeringen begär allpensionsålderskommitlén får i uppdrag alt utreda frågan om slopande avinkomstprövning av änkepension inom folkpensioneringen, motionen 1975:108 av () och herrJonsson i (fp) vari hemställs att hos regeringen begär förslagtill ändring av gällande regler för erhållande av änkepension i syfte altavskaffa inkomstprövningen för dem som blivit änkor före , motionen 1975:748 av () och frökenAndersson (c) vari hemställs att beslutar att hos regeringen begära 1. att åldersgränsen för barntillägg till ålders- ochförtidspension höjs till , 2. att barnlillägg till ålders- och förtidspensionskall utgå även till gift kvinna, motionen 1975:1205 av m. fi. (m) varihemställs att hos regeringen begär alt pensionsålderskommittén itilläggsdirektiv får i uppdrag att utarbeta förslag syftande till alt änkor medfemlondels-reducerad pension skall garanteras minst en hel änkepension frånfolkpensioneringen eller motsvarande belopp om de på grund avarbetsmarknadsskäl eller av andra rimliga orsaker ej kan erhålla en inkomst sommed ett skäligt belopp överstiger en sådan hel pension, motionen 1975:1212 av () och fruHörnlund (s) vari hemställs att hos regeringen begär 1. atti avvaktan på familjestödsutredningens förslag en utökning bör över vägas av ersältningstiden för föräldrapenning i samband med barns födelse, 2. att man vid framtida ändringar av sjukförsäkringen prioriterar en förbättringav sjukpenningen för vård av sjukt barn till familjer med fiera barn, 3. att en höjning av garantinivån för barnpensionen övervägs inför nästkommandebudgetår, motionen 1975:1230 av herrar () ochRingaby (m) vari hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen omallmän försäkring att barnpension som avräknas mot änkepension också formelltförs upp som barnpension i enlighet med vad i motionen anförts, motionen 1975:1232 av herrar Åkertind (m) ochWinberg (m) vari hemställs att hos regeringen begär altpensionsålderskommittén i till-läggsdirektiv får i uppdrag alt utarbeta förslagtill sådana ändringar i lagen om allmän försäkring all rätten till fullänkepension från folkpensioneringen, då denna grundas på förekomsten av barn,samt rätten till barnlillägg från folkpensioneringen upphör först då barnetuppnått i enlighet med vad i motionen anförts. Av motionen 1975:1212 behandlas i delta betänkandeendast yrkandet under 3. Motionen i övrigt har utskottet behandlat i sittbetänkande 1975:1. En änka har rätt till änkepension underförutsättning att hon inte åtnjuter ålderspension. Hon skall dessutom antingenha uppnått vid mannens död och varit gift med honom i minst fem åreller ha vårdnaden om och stadigvarande bo tillsammans med barn ,som vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan.Upphör änka alt ha barn i hemmet, skall vid bedömandet av hennesrätt till pension i fortsättningen anses som om mannen avlidit då barnetupphörde att påverka rätlen till pension och äktenskapet varat till nämndatidpunkt. Föränka, vars rätt till änkepension grundar sig på sammanboende med barn under 16år eller som vid mannens död eller den därmed jämställda tidpunkten fyllt 50år, utgår änkepensionen med samma belopp som ålderspension från för enensam ålderspensionär. För annan änka minskar pensionen med en femlondel förvarje år, varmed änkans ålder vid mannens död eller då honupphörde alt ha barn i hemmet understeg . 1 förekommande fallkan jämte änkepension utgå kommunalt bostadstillägg och pensionstillskott. m. den månad då änkan fyller utbyts - i motsats till vad som ärfallet inom tilläggspensioneringen - änkepension mot ålderspension. Medänka likställs i fråga om rätt till änkepension ogift eller frånskild kvinnaeller änka under förutsättning alt kvinnan stadigvarande sammanbodde med ogifteller frånskild man eller änkling vid dennes död och tidigare varit gift medhonom eller har eller har haft barn med honom. Änkepension dras in om änkaningår nytt äktenskap. Uppfyller en änka förutsättningarna för rätt till tvåeller fiera av förmånerna barnpension, förtidspension, änkepension ellerhustrutillägg, utgår endast en av förmånerna. För kvinnor som blivit änkor efter den 30 juni 1960utgår änkepensionen ulan inkomstprövning. Pension till kvinnor som blivit änkordessförinnan är däremot inkomstprövad. Om mannen avlidit under liden den I juli1958- är emellertid viss del av pensionen, del s. k.ga-rantibeloppel fri från inkomstprövning. Garantibeloppet utgör, om dödsfalletinträffat 30 juni 1959, en tredjedel och, omdödsfallet inträffat 30 juni 1960, tvåtredjedelar av del belopp som skulle ha utgått ulan inkomstprövning. Inkomstprövningeninnebär att pensionen skall minskas med en tredjedel av änkans inkomst till dendel den överstiger . Med inkomst avses inkomster av alla slag,såsom tjänstepension, arbetsinkomst, ränteinkomst och avkastning av faslighet.Vid beräkning av inkomsten skall årsinkomsten ökas med 10 96 av det beloppvarmed änkans förmögenhet överstiger . Änkepension som efterminskningen understiger en femtondel av full pension skall ej utgå. Del är attmärka att minskningen av pensionförmån skall göras i första hand på kommunaltbostadstillägg och i andra hand på änkepension. Till ålders- eller förtidspension inomfolkpensioneringen utgår barntillägg för varje barn till denförsäkrade eller hans hustru, om den försäkrade har vårdnaden om ellerstadigvarande sammanbor med barnet. Barnlillägg utgår inte lill ålderspensionsom den försäkrade uppbär för lid före eller till pension som tillkommergift kvinna som sammanbor med sin make. Barnlilläggetutgör av basbeloppet. Om barnet är berättigat till barnpension utgör det10 96 av basbeloppet. Utgår förtidspension med två tredjedelar eller hälftenav hel förtidspension, nedsätts barnlillägget på motsvarande sätt. Åtnjuterden försäkrade ATP minskas honom tillkommande barntillägg med hälften avtilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger halva basbeloppet. Barnpension utgår till barn , vars fadereller moder eller båda föräldrar avlidit. Rätt till barnpension föreligger dockinte om barnet är adopterat av annan än den avlidne eller dennes make. Barnpensionutgör 25 96 av basbeloppet efter var och en av föräldrarna. Barnpension utgårdock alltid med sådant belopp alt pensionen, tillsammans med barnettillkommande ATP i form av barnpension, utgör 60 96 av basbeloppet om bådaföräldrarna avlidit, 30 96 av basbeloppet om barnet uppbärbidragsförskott enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott och 40 96 avbasbeloppet i övriga fall då barnet uppbär pension efter en av för- åldrarna.I sistnämnda fall inräknas även sådan folkpension i form av änkepension, somutgår till kvinna som är barnets mor eller som varit gift med barnets far ellerhar eller har haft barn med honom, under förutsättning att barnet och kvinnanstadigvarande sammanbor. Om fiera barn är berättigade till barnpension,fördelas vid avräkningen änkepensionen lika mellan barnen. Frågornastidigare behandling m. m. hade alt ta ställning till eltfiertal motioner gällande bl. a. frågor om-allmän egenpension och omjämställdhet i pensionshänseende mellan könen. I sitt av godkändabetänkande 1974:24 framhöll socialförsäkringsutskoitet bl. Kraven på ökad jämställdhet mellan män och kvinnorhar vuxit sig allt starkare. har en avstatsministern tillkallad delegation (delegationen för jämställdhet mellan mänoch kvinnor) till uppgift alt på samhällets olika områden verka för åtgärdersom skapar ökad jämställdhet mellan könen. Betydelsefulla reformer inomarbetsmarknadspolitiken och på utbildningsområdet har redan bidragit till allutjämna skillnaderna mellan mäns och kvinnors möjlighet att erhålla enproduktiv sysselsättning. Inte minst torde övergången lill individuellbeskattning av inkomst av förvärvsarbete ha ökat kvinnornas benägenhet att taanställning. Den pågående daghemsulbyggnaden är också av betydelse i dettasammanhang. Undersenare år har antagit fiera beslut i syfte att undanröja ellerutjämna skillnader mellan män och kvinnor och mellan gifta och ogifta isocialförsäkringssystemet. Utskottet vill i sammanhanget särskilt erinra om1973 års beslut om föräldraförsäkring och om utbyggd barnpension samtriksdagens begäran om en allsidig och förutsättningslös översynav frågan om pensionsrätt för vårdinsatser i hemmet och om deltids- ochkortlidsanställdas ställning inom tilläggspensioneringen. Detta utredningsuppdraghar numera anförtrotts pensionsålderskommittén. Sompensionsförsäkringskommitlén framhöll i sitt slutbetänkande kan del enligtutskottet mening - med hänsyn till samhällsutvecklingen och lill kvinnornasökade utträde i arbetslivet - ifrågasättas om pensionssystemet i dess nuvarandeutformning erbjuder en ändamålsenlig form för efterie-vandepensionen iframtiden. Med hänsyn härtill anser utskottet sig böra förorda, att frågan hurett efterlevandeskydd som är neutralt i förhållande lill kön kan närmareutformas nu blir föremål för fortsatta, mer ingående överväganden. Deriktlinjer i fråga om utformningen av ett framlida pensionssystem som angivitsav pensionsförsäkringskommitlén bör enligt utskottets mening ligga lill grundför det fortsatta utredningsarbetet, som lämpligen bör bedrivas inom ramen förpensionsålderskommitlén. Utredningsuppdragethar numera lämnats lill denna kommitté. Frågan om att undanröja den inkomstprövning somenligt gällande bestämmelser skall ske när det .gäller pension till kvinnorvilka blivit änkor före den har under en följd av år prövats avriksdagen. I sitt betänkande 1972:3 lämnade socialförsäkringsutskoitet énredogörelse för frågans behandling fr. o. m. 1948, då änkepension infördes ifolkpensioneringen, t. o. m, 1971. Utskottet redovisade därvid också de skälsom pensionsförsäkringskommitlén anfört mot all avskaffa inkomstprövningen förde berörda änkorna (Familjepensionfrågor m. m., SOU 1971:19 s. 81 ff.). Medanledning av de i motionerna framförda rättviseaspekterna framhöll utskottet isamma betänkande (SfU 1972:2) alt det i svensk rätt fanns åtskilliga exempel påfall, då till följd av övergångsbestämmelser eller eljest vissa kategoriermänniskor inte kommit i åtnjutande av förmåner som ny lagstiftning erbjudit.Ett avskaffande av inkomstprövningen för övergångsänkor skulle enligtutskottets uppfattning visseriigen undanröja den orättvisa som otvivelaktigtrådde mellan olika kategorier änkor men skulle ytterligare markeraden olikhet som enligt gällande regler förelåg mellan änkor med rätt tillänkepension och andra utan möjlighet att erhålla motsvarandeinkomstförstärkning. Även1973 och 1974 avstyrkte utskottet med godkännande bifall tillmotioner med yrkande att inkomstprövningen av änkepension skulle avskaffas.Utskottet hänvisade därvid lill frågans tidigare behandling i . Yrkandet i motionen 1205 om vidgad rätt tillpension för vissa kvinnor med reducerad änkepension inom folkpensioneringenprövades av . 1 sitt betänkande SfU 1974:24 framhöllutskottet alt en sådan vidgad pensionsrätt närmast syntes beröra frågan om rätttill ersättning vid arbetslöshet. Utskottet erinrade om att chefen förarbetsmarknadsdepartementet tillkallat en utredning med uppgiftbl, a. att möjligt lägga fram förslag till utformning av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Då del kunde antas att den i motionenaktualiserade frågan skulle komma att kunna lösas i samband med denna utredningavstyrkte utskottet bifall till motionen. Frågan huruvida rätten till änkepension p. g. a.barnförekomst och till barntillägg skall upphöra då barnet uppnått åldereller diskuterades av familjepolitiska kommittén i dessslutbetänkande Familjestöd (SOU 1972:34), Kommittén framhöll att skäl snararekunde anföras för all sänka än för att höja åldersgränsen för rätt tillänkepension p, g, a. barnförekomst, eftersom 16-årsgränsen närmast torde tasikte på tillsynskostnaderna för barnet. Däremot ansåg kommittén att del fannsskäl som talade för en höjning av åldersgränsen när del gällde rätlen lill barnlillägg,eftersom dessa tillägg i första hand tillkommit för att läcka konsumtionskostnader. Av den tidigare lämnade redogörelsen framgår altsocialförsäkringsutskoitet (SfU 1974:24) tillstyrkte alt enutredning av frågan om efterievandepensionens framlida utformning skulle kommatill stånd, 1 samband därmed avstyrkte utskottet bifall lill eltmotionsyrkande av innebörd att änkepension på grund av barnförekomst ochbarntillägg skulle utgå till dess barnet fyllt . Utskottet hänvisadedärvid till alt en utvidgning av rätlen till änkepension och barnlillägg bordeanstå i avvaktan på resultatet av den sålunda begärda utredningen. Som tidigare nämnts har gift kvinna i allmänhet interätt lill barnlillägg till folkpension. Endast i del fall kvinnan stadigvarandelever åtskild från sin make kan hon erhålla sådant tillägg. Frågan om gift kvinnas rätt lill barnlilläggprövades av pensionsförsäkringskommitlén i dess slutbetänkande Familjepensionsfrågor(SOU 1971:19). Kommittén som ansåg att en sådan rätt borde föreligga anfördebl. Anledningen till att de gifta kvinnorna uteslutitsur de barntilläggsbe-rälligades krets har främst varit uppfattningen alt del ärmannen som bär huvudansvaret för familjens försörjning och att det är han somtillför familjen de huvudsakliga penninginkomsterna. Det har därför framståttsom naturiigi att låta mannens folkpension kompletteras med ett barntillägg. Enallmän utgångspunkt för kommitténs arbete har varit alt så långt möjligt skapalikformiga regler för män och kvinnor inom den allmänna pensioneringen. Denenda realistiska vägen alt skapa jämställdhet mellan könen på förevarandeområde är all utge barnlillägg även lill de gifta kvinnor som uppbäregenpension (regelmässigt förtidspension). Det är också ofta socialt omotiveratatt som utesluta gift kvinna från rätlen till barnlillägg. Kommitténförordar med hänsyn härtill alt reglerna om barntillägg utformas så all tilläggutgår till ålders- eller förtidspensionär, som har vårdnaden om ellerstadigvarande sammanbor med egna eller makens barn. Det sagda innebär, attbarntillägg kan utgå även till gift kvinna, som uppbär ålders-ellerförtidspension, om makarna har barn i hemmet. Något hinder för alt utgiva merän ett barnlillägg för ett och samma barn om båda föräldrarna ärpensionsberättigade bör icke föreligga. Enändring av reglerna om barntillägg i enlighet med vad härovan angivits är välförenlig med kommitténs mera långsikliga överväganden i frågan om likställighetmellan man och kvinna inom den allmänna pensioneringen. Garantinivån för barnpension frånfolkpensioneringen tillkom genom beslut vid riksdag (prop. 1973:47,SfU 1973:19) för att alla ensamstående vårdnadshavare skulle tillförsäkras ettgarantislöd motsvarande bidragsförskottets nivå. 1 de fall änkepension utgickvar stödet års reform normall större än bidragsförskottet,varför del inte ansågs nödvändigt att höja barnpensionsnivån i dessa fall. Imotion lill riksdag framställdes elt lagstiflningsyrkande av innebördatt de delar av änkepensionen, som inräknades i barnpensionen för attgarantinivån på 40 96 av basbeloppet skulle uppnås, i beskattningshänseendeskulle räknas som barnpension. avstyrkte bifall lill motionenoch anförde därvid bl. Enligt punkt 1 av anvisningarna till 31 §kommunalskattelagen utgör änkepension och barnpension från folkpensioneringenskattepliktig inläkt av tjänst. Det innebär att, i de fall änkepension utgår,den till änkan utbetalade oreducerade änkepensionen beskattas hos henne, medanden lill barnet utbetalade barnpensionen - 25 96 av basbeloppet - iförekommande fall beskattas hos barnet. Om det - som motionärerna anser - ärangeläget att av socialpolitiska skäl åstadkomma en annan avvägning avbeskattningen mellan änkepension och barnpension från folkpensioneringen än densom nu gäller, bör delta ske genom ändringar av bestämmelserna i . Dennalagstiftning ligger emellertid utanför skatteutskottels kompetensområde. Riksdagenbiföll skatleutskottets hemställan. I samband med behandlingen av prop. 1973:47angående förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen, däriblandförstärkning av barnpensionen, hade socialförsäkringsutskottet att ta ställningtill ett motionsyrkande av innehåll att barnpension skulle utgå med 40 96 avbasbeloppet även i sådana fall då änkepension utgick. Utskottet avstyrktebifall till motionen, och biföll denna hemställan. Utskottet framhöll(SfU 1973:19): Den i propositionen föreslagna konstruktionen avbarnpensionen har tillkommit som ett led i strävandena all i ökad utsträckninginrikta de ekonomiska stödåtgärderna på barnen. Förslaget innebär attolikheterna i behandlingen av skilda grupper efterievandeföräldrar minskar ochatt barnstödet ökar för änklingar liksom för frånskilda och ogiftaefterievande kvinnor. Förslaget ligger således i linje med de överväganden ifråga om inriktningen av ett framlida familjepensionssystem som redovisats avpensionsförsäkringskommittén i dess slutbetänkande Familjepensionsfrågor m. (SOU 1971:19) och som i andra sammanhang uttalat sin anslutning till. mening kan berättigade invändningar knappast riktas mot att man vidstödets utformning lar hänsyn lill familjens sammanlagda förmåner. Utskottetavstyrker därför bifall lill motionen 1973:1689. I motionerna tas upp frågor om förbättringar av barnpensionenoch om en utvidgning av rätlen lill änkepension och barnlillägg. Flertalet avde framställda yrkandena har tidigare vid upprepade tillfällen prövats av riksdagen.Senast skedde det . I samband därmed begärde på förslag avsocialförsäkringsulskottet (SfU 1974:24) och med anledning av motioner medyrkanden bl. a. om införande av allmän egenpension och av ett i förhållandetill kön neutralt efterievandeskydd, alt frågan om efter- levandepensionensframtida utformning skulle bli föremål för utredning inom ramen förpensionsålderskommitléns arbete. Utredningsuppdraget har numera lämnats tilldenna kommitté. En änka har rätt till änkepension under förutsättningantingen alt hon uppnått vid mannens död och varit gift med honomi eller att hon har vårdnaden om och sammanbor med barn under 16år, som vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan.Om en änka upphör att ha barn i hemmet skall vid bedömningen avhennes rätt lill pension i fortsättningen anses som om mannen avlidit då barnetupphörde att påverka rätten lill pension och äktenskapet varat till nämndatidpunkt. Änkepension motsvarar för änka, som vid mannens död eller då honupphörde alt ha barn i hemmet fyllt , det belopp varmedålderspension utgår efter pensions-åldersinlrädel. För annan änka minskarpensionen med 1/15 varmed änkans ålder vid mannens död eller dendärmed jämställda lidpunkten understeg . m. fi, (m) understryker i motionen 1205 det enligt deras meningotillfredsställande i att änkor med femtondelsreducerad pension får uppbära detreducerade beloppet även efter det de fyllt . Motionärerna pekar på desvårigheter på arbetsmarknaden som möter kvinnor och menaralt änkor med femtondelsreducerad pension bör garanteras minst en helänkepension från folkpensioneringen, om de har svårigheter att skaffa sig eninkomst som med elt skäligt belopp överstiger en sådan hel pension, Sammayrkande som i motionen 1205 prövades av .socialförsäkringsutskottet förraåret. Utskottet framhöll därvid (SfU 1974:24) att motionen närmast berördefrågan om rätt till ersättning vid arbetslöshet och att det kunde antas alt deni motionen aktualiserade frågan skulle komma att kunna lösas inom ramen för denutredning angående utformningen av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring somdå tillsatts. Utskottet vidhåller sin uppfattning att del syftemotionärerna vill uppnå inte bör tillgodoses inom ramen för en utbyggdänkepension och avstyrker därför bifall lill motionen 1205. Rätten till änkepension inom folkpensioneringen kansom tidigare nämnts vara beroende av om änkan har vårdnaden om ochstadigvarande bor tillsammans med barn . Till ålders- ochförtidspension inom folkpensioneringen kan utgå barntillägg. Även för rättlill sådant tillägg gäller det villkoret att barnet inte får ha fyllt . 1fråga om barn i bestående äktenskap, där föräldrarna sammanlever, kanbarntillägg inte beviljas om det är hustrun som är pensionslagare. En ogiftkvinna däremot föriorar inte den rätt till barntillägg hon kan ha genom attsammanbo med en man. Herrar Åkeriind och (båda m) yrkar imotionen 1232 att pensionsålderskommittén genom tilläggsdirektiv får i uppdragatt utarbeta förslag till sådan ändring av gällande bestämmelser att änkepensionoch barntillägg kan utgå till dess barnet fyllt . Även motionen 748 avfru och fröken (båda c) innehåller yrkande om en höjning av åldersgränsenför räll till barntillägg till . 1 samma motion begärs också förslag tillsådan ändring av gällande bestämmelser, att barntillägg kan utgå även till giftkvinna. I båda motionerna framhålls att åldersgränsen bör vara densamma i frågaom barntillägg och barnpension. Motionärerna hänvisar också till attfamiljepolitiska kommittén i sitt slutbetänkande Famil-jeslöd (SOU 1972:34)uttalat alt det fanns skäl som talade för en höjning av åldersgränsen när detgällde rätlen till barnlillägg, eftersom dessa tillägg i första hand tillkommitför att täcka konsumtionskostnader. Som skäl för en höjning av åldersgränsennär det gäller rätlen lill änkepension har i motionen 1232 åberopats att såvälbarnpension som änkepension och annan inkomst huvudsakligen - för att inte sägahelt - går åt till konsumtion. Tillsynskostnaderna då barnen är mindre torde -menar motionärerna -vara små till den del de bekostas med egenavgifter ijämförelse med de konsumtionskostnader barnen drar med sig när de blir större.I fråga om den bestämmelse slutligen som utesluter gift med maken sammanboendekvinna från rätt lill barntillägg framhåller motionärerna i motionen 748 attnämnda föreskrift är en av de många kvarstående orättvisor vilka bygger påföreställningen att mannen ensam är familjeförsörjare. Barntillägg bör - menarmotionärerna - utgå oavsett vilken av föräldrarna som är pensionär. Somtidigare nämnts prövades frågan om den åldersgräns för barnet som bör gälla ifråga om rätten lill änkepension och barntillägg inom folkpensioneringen avfamiljepolitiska kommittén. Av skäl som redovisats i motionerna ansågkommittén att en höjning av åldersgränsen för rätten till barntillägg varmotiverad, medan i fråga om rätten till änkepension skäl snarare talade för ensänkning av åldersgränsen. begärde på förslag avsocialförsäkringsutskoitet (SfU 1974:24) en utredning av frågan omefterlevandepensionens framtida utformning inom ramen för pensionsålderskommitlénsarbete. Frågan om titten till änkepension och barntillägg bör enligtutskottets mening lämpligen prövas i detta sammanhang. Vad särskilt angår giftkvinnas rätt till barntillägg torde - som framhållits i motionen 748 -skälettill nuvarande bestämmelser bl, a. ha varit att mannen ansetts bärahuvudansvaret för familjens försörjning och att det är han som tillför familjende huvudsakliga penninginkomsterna. En annan anledning till alt gift med mannensammanboende kvinna uteslutits ur de barntill-läggsberältigades krets torde havarit att man ansett endast ett barntillägg böra utgå per barn och familj. Nuvarandebestämmelser om rätt till barntillägg flr så till vida egendomligakonsekvenser som att gift kvinna som sammanbor med mannen inte kan uppbärabarntillägg, medan ogift kvinna inte.går föriustig den rätt lillbarntillägg hon kan ha genom alt sammanbo med en man. Inte heller är en giftkvinna som stadigvarande lever åtskild från sin make utesluten från rätten tillbarntillägg. Utskottet vill erinra om att pensionsålderskommittén i sittslutbetänkande Familjepensionsfrågor m. m. (SOU 1971:19) -i syfte bl. a. attskapa så långt möjligt likformiga regler för män och kvinnor inom den allmännapensioneringen - föreslog att barntillägg skulle kunna utgå även lill giftakvinnor som,uppbar egenperision.