bet · FY01JuU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 9 JuU 1975:9 Justitieutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag tillpolisväsendet jämte motioner Polisverksamhetenvid de större flygplatserna, m. m. I motionen 1975:21 av i (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av 49t; polisinstruktionen för ett större inflytande i polisstyrelserna avlekmännen. I motionen 1975:136 av m. fl. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga att begär dels att förslag om ettorganiserat system med förhörsvittnen (medborgarvittnen) vid förundersökningeni brottmål på polisstationerna föreläggs (yrkande B 3), delsatt ges en redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder för atteffektivisera polisens utredningsarbete (yrkande B 4). I motionen 1975:139 av herrar i (fp) och i (fp) hemställs att återkallar sittuppdrag lill regeringen att besluta om sammanläggningar av polis- ochåklagardistrikt. I motionen 1975:323 av () hemställsatt beslutar att överföringen av ansvaret för polisverksamheten påArianda flygplats från polisdistrikt till börgenomföras i samband med att den nya permanentastationsbyggnaden tas i bruk. 1 motionen 1975:1099 av m. fl. (c, fp)hemställs alt uttalar att den av departementschefen föreslagnaomorganisationen av polisverksamheten vid flygplatserna inte bör komma tillstånd. 1 motionen 1975:1100 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att begär att regeringen lägger framförslag om försöksverksamhet med jourdomstolar i enlighet med vad i motionenanförs (yrkande 13). I motionen 1975:1114 av herrar ()ochHellström (s) hemställs att hos regeringen begär en utredning ompolisstyrelsens funktion och organisation i syfte att förbättra deförtroendevaldas inflytande och beslutanderätt över polisens verksamhet. 1 motionen 1975:1115 av herrar () ochHellström (s) hemställs att uppdrar åt regeringen att låta prövaförsök med medborgarvittnen i vissa därför lämpade polisdistrikt och - närerfarenheter vunnits av dessa försök - lämna en redogörelse för dem och kommamed eventuella förslag i anslutning därtill. Under avsnittet om polisväsendet ibudgetpropositionen lämnar föredragande departementschefen inledningsvis -utöver sedvanliga uppgifter om brotlsutvecklingen m. m. - synpunkter påpolisverksamheten vid våra tre största flygplatser. Övervägandena mynnar ut islutsatsen ätt det är lämpligt att polisverksamheten på läggs underStockholms polisdistrikt och att polisverksamheten på den nya flygplatsenLandvetter bör läggas under . Överföringen av ansvaretför verksamheten på från polisdistrikt till Stockholmspolisdistrikt bör enligt departementschefen genomföras den 1 juli 1975.Uttalandena har inte föranlett någon regeringens hemställan till . Imotionen 1099 yrkas att skall uttala att den av departementschefenangivna omorganisationen av polisverksamheten vid storfiygplat-serna inte börkomma till stånd. Motionärerna menar att det inte finns några bärande sakskälsom motiverar alt verksamheten vid och skall ligga underStockholms respektive . Starka skäl bl. a. fråneffektivitets- och samordningssynpunkt talar i stället för dendecentralisering, som innebär att den lokala polismyndigheten har ansvaret förfiygplatspolisen. a. måste det enligt motionärerna vara en fördel alt haledningsfunktionerna på nära håll i det lokala polisdistriktet och att hapersonal som är lokalt anknuten till och har kännedom om flygplatsen och dessomgivningar. Den lokala polismyndigheten har också enligt motionärerna störremöjligheter då det gäller all snabbt komma lill platsen. Om storsladsdistriktenskall ha ansvaret för flygplatserna, kommer dessa alt ligga som öar i ett annatpolisdistrikt med många - i motionen exemplifierade - problem som följd. Imotionen 323 yrkas att tidpunkten för den föreslagna förändringen beträffandeArianda fiygplats bestäms lill , då en ny permanentstationsbyggnad beräknas bli tagen i bruk. Motionären anför att den föreslagnaförändringen måste föregås av ingående samråd och överläggningar med deregionala och lokala polismyndigheterna inklusive personalorganisationernasaml att en mängd organisatoriska och andra frågeställningar som exemplifierasi motionen måste klariäggas. Att forcera fram en förändring är enligtmotionären helt omotiverat. Somnärmare redovisas i propositionen har frågan om polisverksamheten på våra trestörsta flygplatser diskuterats under en följd av år. I ett motionsärendeföregående år fann utskottet (JuU 1974:36) alt den fortgående ökningen avflygtrafikens omfattning i förening med ökade tendenser till enallt allvariigare internationell brottslighet riktad mot den civila luftfartenssäkerhet motiverade en översyn av organisations-, effektivitets- och samordningsfrågornavid våra storfiygplatser. Under hänvisning till alt spörsmålen genomrikspolisstyrelsens anslagsframställningar var föremål för överväganden inomKungl. ansåg utskottet emellertid atl motionen inte påkalladenågon åtgärd. Ilinje med dessa ställningstaganden kan utskottet ansluta sig till departementschefensuppfattning att polisverksamheten vid Arianda och den nya fiygplatsenLandvetter bör läggas under vederbörande storstads polisdistrikt. Medanledning av uttalandena i motionen 1099 vill utskottet understryka att detmåste anses omöjligt för och att med sinabegränsade personalresurser klara tillfälliga loppar i fiygtrafiken och på etttillfredsställande sätt möta inträffade oväntade händelser. Att låta personalfrån andra polisdistrikt än del som svarar för polisverksamheten vidflygplatsen tjänstgöra där är som departementschefen anför lill nackdel förpolisverksamheten i dessa distrikt. Vid en överföring av ansvaret förpolisverksamheten till vederbörande storstads polisdistrikt försvinner dennaolägenhet. når man en från personaladministrativa utgångspunkterändamålsenlig organisation med erforderiig fiexibililei men också stadga iorganisationen. Deolika frågor - delvis berörda i föreliggande motioner - som aktualiseras av enöverfiyttning av polisverksamheten i enlighet med propositionen är f. n.,såvitt gäller , föremål för utredning inom rikspolisstyrelsen.Utredningen, som görs på regeringens uppdrag, skall innehålla förslag tillnödvändiga ändringar i polisdistriktsindelningen och i personalplanerna förStockholms och polisdistrikt samt till andra åtgärder för genomförandetsom kräver beslut av regeringen. Ävenom utredningen skall ske skyndsamt synes tiden knapp för en fullständiggenomgång av de olika frågeställningar av organisatorisk och annan art som ärförbundna med den ifrågavarande ändringen beträffande . Ettvisst uppskov med genomförandel synes därför motiverat. Härför talar ävenhänsyn till berörd personal och det i motionen 323 angivna förhållandet atl enny permanent stationsbyggnad är avsedd all las i bruk den 1 november 1976.Först synes också - enligt pelila - depolisiära arbetsuppgifterna inom fiyg-platsområdel bli av en sådan omfattningall det behövs en särskild fiyg-platspolis liknande den som finns på internationellaflygplatser ute i väriden. På dessa skäl vill utskottet förorda ensenareläggning av reformen såvitt gäller i enlighet med önskemålet imotionen 323. Mol vad departementschefeni övrigt anför har utskottet ingen erinran. Underhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet motionen 1099 omavståndstagande från departementschefens synpunkter rörande fiygplatspolisensamt tillstyrker motionen 323 om senareläggning av den förordade reformensåvitt gäller . I* 1975. I motionen 139 aktualiseras frågan omsammanläggning av polis- och åklagardistrikt. Motionärerna framhåller att mångapolismän alltsedan polisens förstatligande svävat i okunnighet om sin framtidaplacering och att de polismän som arbetar i mindre polisdistrikt medindragningshot bör få känna trygghet för sin egen och familjens framtidaplacering. Yrkandet i motionen går ut på att skall återkalla sittuppdrag lill regeringen alt besluta om sammanläggningar av polis- ochåklagardistrikt. Isamband med reform rörande indelningen i polis- och åklagardistrikttog ställning lill ett motionsvägen framfört förslag att ändringar ipolisdistriktsindelning alltid skulle underställas innan slutligtbeslut fattades. uttalade därvid (JuU 1972:1) bl. a. att ettsådant förfarande stred mol den praxis som dittills tillämpats vid ändringar iden polisiära eller judiciella indelningen och även innebar en frånadministrativa utgångspunkter omständlig ordning. I enlighet härmed avstyrkteutskottet motionen men underströk att skulle höras om ivisst fall någon avvikelse befanns erforderlig från de av uppdragnariktlinjerna för dislriktsindelningen. Utskottet förutsatte också att fråganskulle underställas om i visst fall tvekan skulle uppstå huruvida enindelningsändring stod i överensstämmelse med de uppdragna riktlinjerna ellereljest särskilda skäl talade härför. Utskottethar inte funnit anledning frångå den principiella inställning rörandebeslutsfunktionen vid ändringar i polis- och åklagardistriktsindelning-en sominnefattas i detta beslut. 1 anledning av motionärernas uttalanden om ovLsshetom den framtida utvecklingen m. m. kan tilläggas att regeringen sedan 1972beslutat om sammanläggning av polisdistrikt i endast ett fall ochsammanläggning av åklagardistrikt i fem fiill samt alt justitieministern i ett interpellationssvari har uttalat att regeringen funnit altsammanläggningar av polis- eller åklagardistrikt bör ske med störrerestriktivitet än vad som tidigare förutselts och föregås av ytterligare utredningoch prövning. Det kan också nämnas att ett stort antal tidigare vakanssattatjänster inom den lokala polisorganisationen på senare lid har tillsatts medordinarie innehavare. Under hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till motionen. Enviktig del av reform på polisväsendets område utgjorde ersättandet avpolisnämnderna med polisstyrelser, vilka i motsats till nämnderna tilladesbestämmanderätt i vissa frågor. Utfallet av reformen i denna del har tagits uppi motionerna 21 och 1114. Motionärerna uttalar att de förhoppningar om ettvidgat medborgarinfiytande som man knöt till inrättandet av polisstyrelsernainle har infriats, därför alt dessa fått för snäva arbetsuppgifter för attkunna utöva ett verkligt infiylande. Polisinstruklionen bör enligt motionärernaändras så att polisstyrelserna får en direkt beslutsfunktion inom väsentligaområden av polisverksamheten. framförsockså tanken att, framför allt i de större städerna, polisstyrelsens ledamöteroch representanter skall utses, inle som f. n. av , utan avkommunen. Motionsyrkandena går ut på, i motionen 1114 atl en utredning skallkomma till stånd om polisstyrelsernas funktion och organisation och i motionen21 att hos regeringen skall begära förslag till sådan ändring avpolisinstruklionen atl lekmännen får ett större infiylande i polisstyrelserna. Sommotionärerna framhåller tillkom polisstyrelserna för att skapa en garanti fören lokal förankring och insyn i polisverksamheten. Med hänsyn tillpolisverksamhetens art och dess betydelse för medborgarna åsyftades all insynenskulle utövas på ett sådant sätt, atl medborgarna fick möjlighet att påverkabeslutsfattandet. Motionärernas uppfattning atl man på vissa håll haftsvårigheter atl finna de rätta formerna för ett reellt medborgarinflytande harbestyrkts vid utskottets behandling av motionerna. Utskotiei ser därför medtillfredsställelse att genom en enkätundersökning sökt altkartlägga situationen och möjliggöra en samlad överblick över erfarenheterna avpolisstyrelsernas två första verksamhetsår. Enkäten, som omfattat samtligaförtroendevalda ledmöter i landets polisstyrelser, bearbetas f. n. och avsesbli underiag för en serie konferenser med polischefer ochpolisstyrelseledamöter över hela landet. Materialet bör också bli av stortvärde för den större ulredning rörande polisens verksamhet som aviserats avjustitieministern. Enligt vad utskottet inhämtat kommer frågan om med-borgarinsyn,lekmannainflytande och förankring i polisstyrelserna att utgöraviktiga moment i detta utredningsarbete. Alt så blir fallet är enliglutskottets mening angeläget. Viktigt är emellertid också alt den nyautredningen inte leder till all lösningen av de betydelsefulla frågor del härgäller blir fördröjd. Utskottet vill därför som sin mening uttala, att de imotionerna upptagna frågorna bör behandlas skyndsamt och - om det visar sigmöjligt - behandlas med förtur i förhållande till utredningsarbetet i övrigt.Med dessa uttalanden finner utskottet motionerna i allt väsentligt varatillgodosedda. De bör därför inte föranleda någon åtgärd. Ävenden i motionerna 136 och 1115 upptagna frågan om förhörsvitinen(medborgarvittnen) vid förundersökning i brottmål skall enligt vad utskotteterfarit tas upp i den nyssnämnda av justitieministern aviserade utredningen.Med hänsyn inte minst till tidigare riksdagsskrivelser i ärendet (JuU 1972:7,rskr 121; JuU 1974:8, rskr 130) bör även detta spörsmål behandlas medskyndsamhet. Motionerna ger inle anledning till någon åtgärd. Motionen136 tar också upp frågan om polisens utredningsarbete, framför allt vad gällertrafikbrott. Motionärerna ullalar att det med hänsyn lill brotts-utvecklingenär särskilt angeläget all rationalisera utredningsförfarandet och söka förenklahandläggningsformerna. Motionärerna hänvisar lill irafikmåls-kommitténsbetänkanden (SoU 1967:59 och 1968:19) och uttalanden av justitieutskottet vid1973 års riksdag (JuU 1973:26) saml hemställer atl riks- dagenbegär en redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder för att effektiviserapolisens utredningsarbete. Idet av motionärerna åberopade ulskottsbetänkandel uttalade justiiie-ulskoiielalt den försöksverksamhet som salts i gång med anledning avtrafikmålskommilléns nyssnämnda betänkanden var föremål för uppföljning ochutvärdering saml att räknade med atl anvisningar för ettförenklat utredningsförfarande skulle föreligga . Dessa anvisningarföreligger nu och avses fr. o. m. den ersätta rikspolisstyrelsensarbelsanvisningar för handläggning av utredningar i vissairafikmål. Medhänvisning till del anförda bör motionen inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Ettförenklat förfarande vid handläggningen av brottmål åsyfias också med det imotionen 1100 upptagna yrkandet att regeringen skall lägga fram förslag omförsöksverksamhet med jourdomslolar. Motionärerna uttalar att en effektivallmän- och individualprevenlion fordrar all myndigheternas ingripanden sker inära anslutning till brottets begående, och de anser att jourdomslolar börinrättas på försök i någon eller några större städer. Rättssäkerheten fårenligl motionärerna självfallet inle eftersättas. Denyssnämnda anvisningarna för ett förenklat utredningsförfarande är avsedda att,såvitt gäller trafikmålen, nedbringa förekommande handläggningstider. Yttersthar de alliså, låt vara från mer begränsade utgångspunkter, samma syfte sommotionärernas förslag om jourdomstolar. Detsamma gäller ulan någon motsvarandebegränsning det utredningsarbete som bedrivits inom 1968 års brottmålsutredningoch det som f. n. pågår inom åtalsrälls-kommittén. Motionsspörsmåletkan också bli aktuellt i den översyn av som f. n. förbereds ijustitiedepartementet. Utskottet - som även beaktat tidigareavståndstaganden från motionsförslag om jourdomslolar för ungdomar (JuU 1973:26s. 17 och JuU 1974:10 s. 8) -avstyrker på anförda skäl bifall lill motionen1100 även i denna del. 1. att beträffande ansvaret förpolisverksamheten på storflygplaiserna dels avslår motionen 1975:1099, dels ianledning av departementschefens uttalanden i propositionen 1975:1 bilaga 4angående polisen på storflygplaiserna och motionen 1975:323 ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört om tidpunkten för överförandel av ansvaret förpolisverksamheten på Arianda fiygplats till , 2. att beträffande sammanläggning av polis-och åklagardistrikt avslår motionen 1975:139, 3. att beträffande lekmannainfiytande ipolisstyrelserna avslår motionerna 1975:21 och 1975:1114, 4. att beträffande medborgarvittnen vidförundersökning i brottmål avslår motionen 1975:136 i denna del (yrkande B 3)och motionen 1975:1115, 5. att beträffandeeffektivisering avpolisens utredningsarbete avslår motionen 1975:136 i denna del (yrkande B 4), 6. att beträffande försöksverksamhet medjourdomstolar avslår motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 13). Regeringen har under punkten B 1 (s. 29-32) föreslagitriksdagen att till för /76 anvisa ett förslagsanslagav , varav . all avräknas mol automobilskattemedlen. I motionen 1975:136 av m. fi. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga all lill utbildning av polismännen isamhällsorienterande ämnen, psykologi och kriminologi anvisar 334 000 kr.utöver vad regeringen föreslår under punkten B 1 (yrkande A1). I motionen 1975:721 av m. fi. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att beslutaratt under punkten B IRikspolisstyrelsen anslå ett i förhållande till regeringens förslag med 350000kr. förhöjt anslag på . för att i enlighet med rikspolisstyrelsensförslag föriänga grundutbildningen (yrkande 4). Regeringens anslagsframställning innebär en ökningav anslaget frän . för innevarande budgetår till 122 160 000 kr.för /76. Höjningeninnefattar medel till föriängning av grundkursen för polismän med föratt polismännen skall ges ökade kunskaper i samhällsorienterande ämnen,psykologi och kriminologi. Imotionerna 136 och 721 framställs yrkanden som går ut på en sådan höjning avanslaget att grundkursen i enlighet med förslag av skallkunna utökas . Del ökade medelsbehovet beräknas i motionen 136till . och i motionen 721 lill . Yrkandena motiveras bl. a.med atl polisarbetets alltmer komplicerade karaktär ställer ökade krav påpolisernas utbildning särskilt när det gäller psykologi, samhällskunskap ochkriminologi. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om det angelägna i att polismännen gesökade-kunskaper i samhällsorienterande och beteendevelen-skapliga ämnen. Skälkan också anföras för att polisutbildningen även i övrigtbör utvidgas och fördjupas. förslag om en förlängning avgrundkursen syftar till att bereda plats inle bara för sådanundervisning som motionärerna förespråkar utan även för ökad utbildning i merarent polisiära ämnen, t. ex. ordningspolistjänsl, kriminalpolistjänst, civilrättoch straffrätt. Med hänsyn till det budgetpolitiska läget lår enligt utskottetsmening en prioritering göras mellan de skilda utbildningsbehoven. Av de skälsom motionärerna anför bör därvid den ökade satsningen koncentreras tillsamhällsorienterande ämnen, psykologi, psykiatri och kriminologi. Omgrundkursen för polismän i enlighet med regeringens förslag utökas med en veckasom ägnas undervisning i dessa ämnen, blir enligt utskottets mening syfiet medmotionärernas förslag i allt väsentligt tillgodosett. Utskottet avstyrkerdärför bifall till den av motionärerna föreslagna ökade medelsanvisningen. Detanförda hindrar inte att frågan om polisutbildningens omfattning och utformningägnas fortlöpande uppmärksamhet. Spörsmålet torde också komma att ingå i denallmänna översyn av polisverksamheten som utskottet i det föregående omnämnt. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsberäkning under nu ifrågavarande punkt.Utskottet hemställer att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:136 i dennadel (yrkande A 1) och motionen 1975:721 i denna del (yrkande 4) tillRikspolisstyrelsen för /76 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. 3.Polisverket: Inköp av motorfordon m. m. Regeringen har under punkten B 2 (s. 33och 34) föreslagit atl till Polisverkel: Inköp av motorfordon m. m.för /76 anvisa ett reservationsanslag av , varav19 . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1975:1120 av herrar i Trobro (m)och Komstedt (m) hemställs att hos regeringen anhåller att en polis-och räddningshelikopter av typ Ranger anskaffas för K-, L- ochM-länen. I budgetpropositionen föreslås att anslaget tillinköp av motorfordon m. m? tas upp med , vilket med drygt 4 milj.kr. Huvuddelen av anslaget, eller 22,2 milj. kr., beräknasför utbyte av ca 660 bilar och ca 100 motorcyklar. Medel beräknas också förutökning av fordonsbeståndet med bl. 7 bilar för övervakningsändamål och 6bilar för utrednings- och spaningspersonal. Till radioutrustning av skildaslag beräknas omkring 2,4 milj. kr. Imotionen 1120 framställs yrkande om att hos regeringen skall anhållaatt en polis- och räddningshelikopter av typ Ranger anskaffas för ,och . Yrkandet, som utgår från äskanden somrikspolisstyrelsen framfört i sina anslagsframställningar,motiveras med alt den helikopter av mindre modell, som polisväsendet f. n. harstationerad i , är den enda kvarvarande polishelikoptern av äldre typ.Svårigheter föreligger enligt motionärerna all med denna helikopterupprätthålla en hög beredskap på räddnings- och ambulanssidan i de berördalänen. Enligt utskottets meningär värdet av att ha tillgång lill helikopter väl dokumenterat såväl när detgäller polisens egen verksamhet - t. ex. vid trafikövervakning och spaning -som när det gäller polisens deltagande i ambulans- och räddningsfiygtjänsten,och utskottet hyser i och för sig förståelse för motionärernas önskemål. Ettutbyte av den f. n. i stationerade helikoptern mot en ny, medelstorsådan skulle emellertid dra en kostnad av över 1 milj. kr. Med hänsyn härtilloch med beaktande av de stora satsningar i övrigt under ifrågavarande anslagsom regeringens förslag innebär finner utskotiei atl utrymme f. n. saknas förett genomförande av motionärernas förslag, vilket heller inte framförts avrikspolisstyrelsen i dess petita för /76. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 1120. Mot regeringens anslagsberäkning harutskottet ingen erinran. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:1120 till Polisverket:Inköp av motorfordon m. m. för /76 anvisar ettreservationsanslag av , varav . att avräknas motautomobilskattemedlen. 4.Polisverket: Underhäll och drift av motorfordon m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten B 3 (s. 34 och 35) och hemställer attriksdagen till : Underhåll och drift av motorfordon m. m. /76 anvisar ett förslagsanslag av , varav . atl avräknas mol automobilskattemedlen. 5.Polisverket: Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott motrikets säkerhet m. m. Regeringen har under punkten B 4 (s. 35, och 36)föreslagit att till : Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets-säkerhet m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1975:137 av m. fi. (vpk)hemställs att riks dagen hos regeringen begär att övertygande bevis framläggssom visar alt all personregistrering som grundat'sig på personers'politiskauppfattning upphör (yrkande 1), att uttalar att säkerhetspolisensverksamhet i fortsättningen endast inriktas på att motverka spionage och, attförebygga fascistiska ligors verksamhet (yrkande 2), samt att anslaget tillsärskild, polisverksamhet under punkten B 4 reduceras i enlighet härmed(yrkande 3). Regeringens anslagsframställning innebär en ökningav anslaget till den särskilda polisverksamheten från . förinnevarande budgetår lill . för /76. Ökningen berortill största delen på automatiska kostnadsökningar. Imotionen 137 framställs yrkanden som går ut på alt bevis skall läggas fram omatl personregistrering grundad på politisk uppfattning inte förekommer samlatt säkerhetspolisens fortsatta verksamhet skall ges en närmare angivenbegränsad och bestämd inriktning och att anslaget till verksamheten skallreduceras med hänsyn härtill. Isamband med prövningen av anslagen till den särskilda polisverksamheten harutskottet behandlat motioner med likartade yrkanden som de nuframförda. (Se JuU 1971:5 p. 11, JuU 1972:4 p. 5, JuU 1973:6 och JuU 1974:11 p.4.) har motionsyrkandena under stor politisk enighet avstyrkts avutskottet och avslagits av .