bet · FY01SoU5 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 5 SoU 1975:5 Socialutskottetsbetänkande med anledning av i propositionen 1975:1 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde jämte motioner I betänkandet behandlar utskottet regeringens ipropositionen 1975:1 bilaga 7 () framlagda förslag om anslagm. m. för /76 inom verksamhetsområde utomvad gäller avsnitt B Allmän försäkring m. m. och punkten C 3 Bidrag tillsjukförsäkringen för föräldraförsäkringen, vilka behandlats avsocialförsäkrings-utskottet i betänkandet SfU 1975:1.1 ärendet behandlademotioner redovisas under de punkter till vilka de har anknytning. Regeringen har under punkten A 1 (s. 19) föreslagitriksdagen att till för /76 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1975:662 av herr m. fl. (m)hemställs atl begär att regeringen åriigen i samband medbudgetpropositionen ger löpande information om andra industriländers socialatrygghetssystem och skattebelastning på medborgarna. I detta sammanhang behandlar utskottet motionen1975:662 av herr m. fl. (m). Motionärerna vill att regeringen årligeni samband med budgetpropositionen ger löpande information om andraindustriländers sociala trygghetssystem och skattebelastning på medborgarna. Utskottetär enigt med motionärerna om att det är viktigt att ledamöterna av ärväl informerade om bl. a. de sociala förhållandena i andra länder. Somsocialministern framhållit i en debatt i i anledningav en inlerpellation av huvudmotionären kan mera allmänna socialpolitiskaöversikter av det slag motionärerna synes ha avsett knappastgöras meningsfulla. Detta beror på att utgångspunkten för t. ex. pensions- ochsjukförsäkringssystemen är olika i olika länder.En korrekt redovisning skulle därför behöva omgärdas med så många reservationeralt den önskade översiktligheten skulle gå föriorad. Motsvarande gällerbeträffande medborgarnas skattebörda. Vadsålunda anförts slår inte i motsättning till det förhållandel alt det i sambandmed konkreta socialpolitiska reformförslag är önskvärt attuppgifter införskaffas om motsvarande förhållanden i andra länder. Så skerockså i betydande utsträckning, varvid uppgifterna brukar redovisas i deutredningar, som ligger lill grund för regeringens förslag. Härigenom bliruppgifterna lätt tillgängliga för ledamöter. Ulskoitetvill i sammanhanget understryka att det är av stor betydelse att väl utveckladeinternationella förbindelser finns på det socialpolitiska området - liksom påskatteområdet - och att deltar aktivt i det internationella samarbetet.En sådan medverkan ger goda möjligheter att följa utvecklingen i andra länderpå den aktuella sektorn. Av naturliga skäl måste samarbetet i stor utsträckningske på regeringsnivå och mellan myndigheterna i de berörda länderna. Del äremellertid också viktigt att riksdagsledamöterna i största möjligautsträckning bereds tillfälle att delta och alt över huvud taget företrädareför ges möjligheter till kontakter med såväl företrädare för andrapariamenl som för utländska regeringar och myndigheter. Del informationsutbytesom följer med sådana kontakter är enligt utskottets mening av stort värde. Underhänvisning lill det anförda förordar utskottet, som inte har anledning att pågrund av motionsyrkandet närmare diskutera de synpunkter på den svenskasocialpolitiken som framförs i motionsskälen, att motionen inte föranledernågon åtgärd. Utskottet har inte någotatl erinra mot förslaget till medelsanvisning. 1. att tillSocialdepartementet för /76 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande vissinformationsfråga att avslår motionen 1975:662. Kommittéer m. m. med flera anslag. Utskottet tillstyrker re geringens under punkterna A 2-A 4 (s. 20 och 21) framlagda förslag och hemställer atl /76 anvisar 1. till Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , 2. lill Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet ett reservationsanslag av 16 000 000kr., 3. lill Extra utgifter ett reservationsanslagav . Ekonomisktstöd åt barnfamiljer m. m. Regeringen har under punkten C 1 (s. 44 och 45) föreslagit atl till Allmänna barnbidrag för /76 anvisa ett förslagsanslag av 2 . I motionen 1975:774 av m. (vpk) hemställs att beslutar a)att öka de allmännabarnbidragen lill . per barn och år, vilkel utgör av nu gällandebasbelopp, och därför under punkten C 1 Allmänna barnbidrag, bilaga 7,beslutar anslå ett med . b)att de allmänna barnbidragentills vidare skall utgöra av basbeloppet, c)att hos regeringen begäraförslag om ytteriigare ökning av de allmänna barnbidragens realvärde så altdetta kommer att motsvara av basbeloppet. Imotionen 1975:1022 av herrar () och () hemställs, såvitt här är i fråga, att vid sin behandling av proposition 1975:1, bilaga 1 (finansplanen) beslutar att allmänt barnbidrag skall utgå av det vid respektive års början gällande basbeloppet per barn och år fr. o. m. den med möjlighet till tidigare ikraftträdande, om detta visar sig motiverat av konjunklurpolitiska skäl. Sedanmotionen, som innehåller sex yrkanden, hänvisats till finansutskottet och tillsin huvuddel behandlats i betänkandet FiU 1975:1, har nämnda utskott medsocialutskottets medgivande och under hänvisning lill vad finansutskottetanfört i visst avsnitt i betänkandet överflyttat det här redovisade yrkandetlill socialutskottet, i vad avser anknytning av barnbidraget till basbeloppet. 1 motionen 1975:1235 av herrBohman m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, alt hosregeringen anhåller om att motionen överiämnas till barnstugeulredningen förbeaktande av vad i motionen anförts beträffande individuella lösningar avbarntillsynen. I motionen 1975:1242 av herrFälldin m. fl. (c) hemställs alt beslutar atl hos regeringen begäraförslag om införande av ett beskattat vårdnadsbidrag från ,vilket skall vara utformat så att ett bidrag på . skall utgåfrån den tidpunkt då ersättning från föräldraförsäkringen upphör till dessbarnet fyller i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen 1975:1256 av herrHelén m, fl. (fp) hemställs att beslutar att hos regeringen begäraförslag inom ramen för skattereformen om införande av vårdnadsbidrag,vilket skall ge barnfamiljerna ett verkligt stöd med . och barnfrån den tidpunkt då föräldrapenningen upphör lill dess barnet fyller . I motionen 1975:1297 av herrTuresson (m) hemställs att beslutar anhålla att regeringen låterverkställa en förutsättningslös utredning om familjens situation, att liggatill grund för åtgärder ägnade att bland annat öka valfriheten i fråga ombarntillsyn för såväl ensamstående som makar med barn. Frågan om höjning och indexreglering av de allmännabarnbidragen har tagits upp i två motioner, som väckts vid , nämligenmotionen 1975:1022 (moment 1) av herrar () och (), somremitterats till finansutskottet, och motionen 1975:774 av m.fi. (vpk), som remitterats till socialutskottet. Motionärerna vill attbarnbidraget per barn och år skall bestämmas till av basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring eller således till . vid del basbelopp, , som gäller. Enligt yrkandena bör förslagen träda ikraft , nämligen i motionen 1975:774 ,och i motionen 1975:1022 med möjlighet lill tidigareikraftträdande, om detta visar sig inotiverat av konjunkturpolitiska skäl. Imotionen 1975:774 framställs även ett yrkande som innefattar krav på attregeringen skall lägga fram förslag om ytteriigare förbättring av barnbidragetsrealvärde. Finansutskottethar i sitt av godkända betänkande FiU 1975:1 medanledning av den i propositionen 1975:1 föreslagna finansplanen jämte motionerhemställt alt med bifall till motionen 1975:1022 moment I, såvitt nuär i fråga, beslutar att det allmänna barnbidraget höjs till . hänvisar i betänkandet till att i denöverenskommelse som träffats mellan socialdemokraterna ochmittenpartierna det ingår en höjning av det allmänna barnbidraget med 300 kr.fr. o. m. . Detta kan beräknas medföra ett köpkraftstillskottför barnfamiljerna på ca 275 milj. kr. under första halvåret 1976.Finansutskottet framhåller vidare - i samband med atl utskottet ställer sigbakom tanken pä en konjunkturpoliiisk beredskapsplan - att en tidigareläggningav barnbidragshöjningen grundad på konjunklurpolitiska skäl kan bli påkalladoch att utskottet kommer all la ställning härtill senast i samband med behandlingenav kompletterings-propositionen. Finansutskottethar uttalat att den närmare utformningen av barnbidragshöjningen inklusive enprövning av förslagen i de båda motionerna om anknytning till basbeloppet avbarnbidraget i vanlig ordning bör beredas av socialutskottet. Finansutskottethar sedermera under hänvisning till detta uttalande - med socialutskottetsmedgivande - till socialutskottet överflyttat motionen 1975:1022 momeni 1 i vadavser frågan om nämnda basbeloppsanknytning. Socialutskottetbehandlar först frågan om barnbidraget bör värdesäkras. Denna fråga hardiskuterats ulföriigt av familjepolitiska kommittén i kommitténshuvudbetänkande (SOU 1972:34) Familjestöd (s. 242). Kommittén har inte kunnatförorda en indexreglering av de allmänna barnbidragen och bostadstilläggen,ännu mindre en sådan reglering separat för barnbidragens del. Kommittén har somstöd för sitt ställningstagande anfört följande. Om man indexregleradebarnbidragen men inte bostadstilläggen skulle barnstödetvärdesäkras för familjer i högre inkomstlägen medan familjer i lägreinkomstlägen endast skulle få en del - i många fall den mindre delen - av sittstöd skyddat mot prisutvecklingen på detta sätt. Det skulle innebära enprioritering av barnbidragen som automatiskt skulle minska utrymmet förförskjutningar av stödet t. ex. till förmån för barnfamiljer med lägreinkomster. Utskottethar upprepade gånger tidigare och senast avstyrktindexreglering av barnbidragen under hänvisning till de synpunkter som sålundaanförts av familjepolitiska kommittén. pågår ettutredningsarbete som i flera avseenden rör bostadstilläggens utformning. Denomständigheten atl reglerna rörande bostadstilläggen kan komma all ändras inomen relativt nära framtid rubbar emellertid inte förutsättningarna för denbedömning .som kommittén gjorde. Inte heller i övrigt föreligger någonomständighet som bör föranleda ett ändrat ställningstagande i frågan. Utskottetavstyrker således motionerna 1975:774 och 1975:1022, såvitt däri yrkas allbarnbidragen skall indexregleras. Eftersomdet beslut som fattade rörande de allmänna barnbidragenavser en normgivningsfråga men det i finansutskottets betänkande inte framlagtsförslag lill erforderlig ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, börenligt socialutskottets t.iening beslutet betraktas endast som ettprincipiellt ställningstagande. - som ansluter sig tillbedömningen att barnfamiljerna bör få ettköpkraftsiillskott med . per barn och år - föreslår att 1 § barnbidragslagenfrån och med ändras så att barnbidraget höjs från I 500 kr.lill . per barn och år. Isammanhanget bör - med anledning av den nya regeringsformen -ordet"Konungen" i olika böjningsformer bytas ut mot "regeringen"i motsvarande form i 7, 11, 14 och 19 §§ i lagen. ställningstagande tillgodoses i viss utsträckning motionen1975:774. Eftersom det inte finns anledning alt nu ta ställning till frågan omen framlida förbättring av barnbidragens realvärde, avstyrks det förslag härom,som framställs i motionen. Höjningenav del allmänna barnbidraget föranleder en uppräkning av medelsbehovet. Utskottetbehandlar härefter två motioner om införande av vårdnadsbidrag. I motionen1975:1242 av m. fi. (c) och motionen 1975:1256 av m.fl. (fp) begärs att regeringen skall lägga fram förslag om ett vårdnadsbidrag,som skulle utgå fr. o. m. den tidpunkt då föräldrapenningen upphör till dessbarnet fyller . Vårdnadsbidrag skulle utgå enligt motionen 1975:1242 med600 kr. per barn och månad, vilket belopp skulle beskattas, och enligt motionen1975:1256 med ett icke skattepliktigt belopp om . per barn och månad. Utskottetvill framhålla att införandet av ett vårdnadsbidrag av den karaktär sommotionerna syftar till skulle medföra betydande kostnader. finnsmot denna bakgrund skäl framhålla att det råder allmän enighet om atl detstatliga stödet till anordnandet och till driften av daghem bör ytterligareförbättras och att de resurser är begränsade som därutöver under de närmasteåren kan ställas till förfogande för insatser för de aktuella barnfamiljerna.Enligt utskottets mening bör det utredningsarbete som pågår inomfamiljestödsutredningen och som kan väntas resultera i ett delförslagavvaktas innan ställning tas till var insatserna i första hand skall sättas in.Utredningen skall göra en första sammanställning och bedömning averfarenheterna av reglerna i föräldraförsäkringen. Den sakkunnige skall ocksånärmare pröva frågan om ersättningstidens längd och därvid undersöka möjligheternaatl föriänga ersällningstiden på ett sådant sätt alt försäkringen underiättarför förälder alt förvärvsarbeta med reducerad arbetstid under en viss periodefter det rätten till hel föräldrapenning upphört. Vidare skall möjligheternaprövas att fö anställning med reducerad arbetstid av nämnda slag liksomåterverkningarna av ett sådant system på småbarnsföräldrarnas ställning påarbetsmarknaden. Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte tillstyrka att en sådan utredningtillsätts, som uppenbariigen erfordras för att genomföra kraven i motionerna1975:1242 och 1975:1256. 1motionen 1975:1235 av m. fl. (m) - där det framhålls att man i enannan pariimotion till årets bl. a. krävt rätt till skatteavdrag förstyrkta barntillsynskostnader m. m. - pekas på att del alltid finns grupper,för vilka varken daghems-, fritidshems- eller familjedaghems-vistelsetillgodoser behovet av barntillsyn. Det kan t. ex. gälla föräldrar medoregelbundna arbetstider och föräldrar med kvällsarbete. För dessa gruppermåste samhällets resurser, anför motionärerna, ge utrymme för individuellalösningar genom t. ex. trefamiljssyslem, partnersarbete etc. Motionärerna villatl motionen skall överiämnas till barnstugeutredningen för beaktande av vadsom sålunda anförts om individuella lösningar av barntillsynen. Utskottetvill framhålla all bidrag utgår från statens sida för olika formerav barntillsyn. Förutom bidrag till daghem och fritidshem utgår ett särskiltstatsbidrag till kommunernas kostnader för familjedaghemsverksamhet. Enligtgällande regler kan inom ramen för bidrag till familjedaghemsverksamheten ävenutgå statsbidrag till det s. k. irefamiljs-systemet. Utskottet, som utgår frånatt kommunerna vid planeringen av barntillsynen beaktar situationen förföräldrar med oregelbundna arbetstider, finner därför inte anledning atl sombegärts i motionen överiämna denna lill barnstugeutredningen. Med hänvisningtill det anförda och då skatteutskottet prövar de frågor om skatteavdrag förbarntillsynskoslnader m. m. som anges i motionen avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Medhänsyn till del utredningsarbete som redan pågår - bl. a. genom.barnmiljöulredningen, familjestödsutredningen och socialutredningen -samtunder hänvisning till vad som i det föregående anförts avstyrker ut- skottetmotionen 1975:1297 av () som syftar lill en förutsättningslösutredning om familjens situation. Utredningen skulle ligga lill grund föråtgärder ägnade att bl. a. öka valfriheten i fråga om barntillsynen för såvälensamslående som makar med barn. 1. beträffande höjning och indexreglering av de allmännabarn bidragen all a)avslår motionen 1975:774 ochmotionen 1975:1022, båda motionerna såvitt avser indexreglering avbarnbidragen, b)med anledning av dels vadutskottet anfört, dels motionen 1975:774 och motionen 1975:1022, båda motionernasåvitt avser höjning av barnbidragen, antar lill utskottets betänkande sombilaga 1 fogat förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag, c)avslår motionen 1975:774,såvitt avser ställningstagande lill framtida förbättring av barnbidragensrealvärde, 2. att lill Allmännabarnbidrag för /76 anvisar ett förslagsanslag av 2 975 000 000kr., a) beträffande vårdnadsbidragavslår motionen 1975:1242 och motionen 1975:1256, b)beträffande individuellalösningar av barntillsynen avslår motionen 1975:1235, såvitt här är i fråga, c) beträffande en utredning omfamiljens situation avslår motionen 1975:1297. Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten C 2 (s. 45 och 46) och hemställer att lillErsättning till postverkeiför utbetalning av allmänna barnbidrag för budgetåret1975/76 anvisar ett förslagsanslag av Ersättning för bidragsförskott. Regeringen har under punkten C 4 (s. 47 och 48) föreslagit atl antaga inom upp rättat förslag till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott samt alt till Ersättning för bidragsförskott för /76 anvisa ett för slagsanslag av . Lagförslaget fogas vidbelänkandet som bilaga 2. I motionen 1975:204 av m. fl. (s)hemställs alt beslutar atl bidragsförskott skall utgå till den sominte kan få barnpension därför att han ej har svenskt medborgarskap eller ejomfattas av konvention. mensom i övrigt uppfyller kraven att få sådan pension. 2.I motionen 1975:775 av () och () hemställs atlriksdagen beslutar att 2 § d) i lagen om bidragsförskott upphävs och all 4 §fjärde stycket utgår. gäller som villkor för rätt tillbidragsförskott atl barnet skall vara svensk medborgare och bosatt i riket.Bidragsförskott kan även utgå till barn ulan svenskt medborgarskap om barnetsvårdnadshavare är svensk medborgare och bosatt i riket. För barn som ärmedborgare i annat nordiskt land gäller enligt den nordiskatrygghetskonventionen samma regler som för svenskt barn. föreslog i belänkandet (SOU 1972:34) Famil-jeslöd allmedborgarskapskravel skulle slopas för rätt till bidragsförskott. Denna förmånskulle i stället utgå i alla de fall då vårdnadshavaren och barnet var bosallai . Ipropositionen föreslås att familjepolitiska kommitténs förslag genomförs medden begränsningen att i likhet med vad som gäller för de allmänna barnbidragenen viss anknytning till det svenska samhället ansetts böra krävas innanbidragsförskott börjar utgå. Propositionens förslag innebär sålunda atl ettbarn skall kunna erhålla bidragsförskott om barnet eller dess vårdnadshavareinte är svenska medborgare eller omfattas av den nordiskaIrygghetskonventionen, under förutsättning att barnet eller vårdnadshavarensedan minst sex månader vistas här i riket. Utskottet biträderpropositionens förslag till lagändring. Förbarnpension från folkpensioneringen gäller de allmänna reglerna förfolkpensionsförmåner. Reglerna innebär atl för rätt till sådana förmåner iprincip krävs svenskt medborgarskap och bosättning i riket. Eftergift frånmedborgarskapskravel kan endast ges konventionsvägen. Konventionerhar träffats med de övriga nordiska länderna 1955 (den nordiska Irygghetskonventionen),med 1954, med 1956, med 1957 och med Jugoslavien1968. Vidare har anslutit sig lill en provisorisk europeisköverenskommelse 1953 med betydelse för, utöver redan nämnda länder, Iriand,Nederiänderna, , , , och . Genomöverenskommelserna avses atl under vissa förutsättningar skapa likställighetmellan konventionslandets medborgare och svenska medborgare. Beträffandebarnpensioner är oftast i konventionsfall barnets bosättningstid irrelevant dårätten till förmånen i första hand är beroende av den avlidnes bosättningslidvid dödsfallet. Enligt den nordiska trygghetskonventionen gäller således attden avlidne skall ha vistats i före dödsfallet och atl barnetvar bosatt i vid dödsfallet. log i sitt belänkande även upp frågan om barnpension lillinvandrarbarnen. Kommittén fann det därvid inte möjligt attbryta ut barnpensionen ur lagen om allmän försäkring eller alt inom lagen göraundanlag från medborgarskapsreglerna i fråga om barnpension. Kommittén föreslogi stället alt - i avvaktan på all frågan kunde lösas på ett mera permanent sätt- ett stöd motsvarande barnpensionen skulle tillförsäkras de utländska barn iSverige som går miste om barnpension. Del föreslogs därför altbidragsförskott skulle utgå till den som inte kunde få barnpension därför althan inte hade svenskt medborgarskap eller inte omfattades av konvention mensom i övrigt uppfyllde .kraven för att få sådan pension. Bidragsförskott skulledärvid utgå med samma belopp som barnpension från folkpensioneringen. 1motionen I975:204av m. (s)framställsett yrkande som innebär kravpå ett genomförande av familjepolitiska kommitténs förslag om atlbidragsförskott i vissa fall skall kunna utgå som ersättning för barnpension. Detstora flertalet remissinstanser tillstyrkte eller lämnade utan erinranfamiljepolitiska kommitténs förslag i fråga om invandrarbarnens rätt till vissaförmåner. Några remissinstanser, däribland försäkringsdomstolen ochriksförsäkringsverket, gjorde dock invändningar mot den lagtekniska lösningenbeträffande bidragsförskott till barn, som om de varit svenska medborgare,skulle fö barnpension. Vid1974 års riksdag avslogs ett motionsyrkande av samma innebörd som yrkandet imotionen. (SoU 1974:14)anförde därvid bl. a., all deinvändningar som framförts vid remissbehandlingen talade för alt frågan omrätten till barnpension - eller motsvarande ersättning i annan form - bordegöras lill föremål för ytteriigare överväganden och alt det i vart fall intekunde komma i fråga att införa rält till bidragsförskott som ersättning förbarnpension så länge huvudfrågan om bidragsförskott för invandrarbarnen intevar löst. Ulskoitethar enligt det ovan sagda tillstyrkt budgetpropositionens förslag lill lösningav den senare frågan. Såvitt avser moiionsyrkandet vill utskottet framhållaföljande. 1 propositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- ochminoritelspoliliken, som lämnats till , berörs frågan omfolkpension till de invandrare som inte täcks av särskilda konventioner ellerav den tidigare nämnda europeiska överenskommelsen och därför saknarfolkpensionsskydd. I propositionen anförs att invandrarutredningen föreslagitalt alla invandrare skall tillförsäkras ett lagfäst minimiskydd i form av rälttill folkpension efter en viss tids vistelse här. anförts olika synpunkter på de krav som bör slällas i sammanhanget.Föredraganden har därför ansett alt frågan bör ses över ytterligare ochframlägger inga förslag i propositionen. Däremot avser chefen försocialdepartementet all återkomma till frågan i annat sammanhang. Utskolietanser sig kunna förutsätta alt den fråga rörande barnpensionen, som här äraktuell, därvid kommer att närmare prövas. Med hänsyn härtill är utskottet inteberett all tillstyrka motionsyrkandet. 1en annan motion - 1975:775 av () och () - tas uppkravet på moderns medverkan för underhållsbidrags eller fa- derskapsfastställande som villkor för bidragsförskott och kravet på sådan medverkanlill höjning av underhållsbidrag. Enligt2 ij d) lagen om bidragsförskott utgår inte bidragsförskott om vårdnadshavarenutan giltigt skäl underiåter atl vidtaga eller medverka till ål-gärder för allfö underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. I 4 S fjärdestycket samma lag stadgas atl bidragsförskott inte utgår med högre belopp änunderhållsbidraget, därest vårdnadshavaren utan giltigt skäl underlåter attvidtaga eller medverka till åtgärder för att fö underhållsbidraget höjt. Imotionen hemställs atl - i överensstämmelse med vad familjepolitiska kommitténföreslagit - de nämnda bestämmelserna i 2 ij d) och 4! ; fjärde stycket lagen ombidragsförskott skall upphävas. har med instämmande av motionärerna anfört alt möjligheten alt drain bidragsförskott är ett olämpligt påtryckningsmedel för alt uppnå atlfaderskap blir fastställt; sanktionen är myckel hård och drabbar ytterstbarnels försörjningssituation. Det är också tveksamt om den aktuellabestämmelsen kan ha någon större effekt på mödrarnas vilja alt medverka tillfaderskapets fastställande. Riksdagenavslog föregående åren motion om slopande av ifrågavarande regler i lagen ombidragsförskott (SoU 1974:14). som i sitt belänkande i ämneterinrade om atl samtliga remissinstanser utom en tillstyrkt eller lämnat utanerinran förslaget alt upphäva lagrummen, anförde därvid atl även enligtutskollets mening starka skäl talade för ett genomförande av kommitténsförslag.