bet · FY01LU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 9 LU 1975:9 betänkande med anledning av motioner omöversyn och ändring av familjelagstiftningen m. m. I motionen 1975:453 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begären översyn av bestämmelser om makesarvsrätt och om efterarvingars rätt till arv. I motionen 1975:454 av m. fl. (s)yrkas atl beslutar om sådan ändring av 7 kap. 7 i; altavtal angående fullgörande för framliden av underhållsskyldighet ej utgörhinder för vare sig den underhållsskyldige eller den underhållsberältigade atlgöra gällande rätt till ändring av underhållsbidraget (jfr 3 f nedan). 1 motionen 1975:1136 av () och fruFraenkel (fp) hemställs atl hos regeringen begär atl översyn avnedan nämnda familjerältsliga frågor anförtros lämplig statlig utredning,nämligen a) rätt för make atl begära bouppteckning införförestående äktenskapsskillnad, b) begränsning av makes rätt dels all ensam teckna avbetalningskonlrakloch uppta lån, dels att åberopa skuldförbindelse vid bodelning, c) begränsning av makes rätt alt vid bodelning erhållagäldsiäckning för underhållsskuld på grund av tidigare äktenskap, d) bättremöjligheter för hemmavarande, frånskild make att erhålla un derhållsbidrag, e) möjlighetför pari i vårdnadsmål all begära byle av ulredningsman i vårdnadsärendel, 0 möjlighetför underhållsskyldig och underhållsberältigad alt pä lika vill kor påkalla jämkning av underhållsbidragets storlek, g) möjlighet till deladeATP-poäng för makar. Synpunkter i ärendet har inför utskottet framförtsav företrädare för familjelagssakkunniga. 1 motionen erinras om all förbältringar avolika slag vidtagits inom fa miljelagstiftningen i syfte all stärka den ekonomiskt svagare partens ställ ning. Trots detta finns del enligt moiionärernas mening fortfarande områden, där förhållandena inte är tillfredsställande. Följdenhärav är atl den initierade - och tillika ofta den ekonomiskt starkare - parteni en familjekonflikt kan utnyttja luckor i lagen till sin egen fördel. Deltaskapar i inte så få fall ett allvarligt handikapp för den part i familjen somhar den svagaste ekonomin. Motionärerna ifrågasätter därför till en början omman inte borde lagfästa rätt för endera maken att begära bouppteckning införskilsmässa redan vid betänketidens början. Parternas inbördes ekonomiskaförhållanden under äktenskapet har inte sällan varit så oklara atl del efterell halvårs betänketid inle är möjligt för dem all avgöra vad som egentligentillhör den ena eller den andra. Inle heller är det lätt för den part somdisponerat boel all med tillräcklig kraft hävda sinexklusiva äganderäti till vad vederbörande själv förvärvat under betänketiden.Enligt moiionärernas mening skulle rätt för endera parten alt vid betänketidensbörjan begära bouppteckning kunna eliminera eller minska många tvister efterbetänketidens utgång. Vidare anför motionärerna alt när bodelning i anslutningtill skilsmässa blir aktuell endera maken kan presentera avbetalningskontrakteller lånereverser som den andra maken inle känner till. Det har förekommitfall då make genom all visa upp skuldebrev blivit tillskiftad hela boet ellerstörre delen därav. Ofta är den make som presenterar kontraktet eller reverseninle den ekonomiskt svagare av makarna. Reverser och liknande arrangemang kanav en fördomsfri make användas i avsikt att skada den andra makens ekonomi.Motionärerna ifrågasätter om inte någon begränsning i makes rätt alt ensamteckna avbetalningskonlrakl eller lån borde införas eller om inteskuldförbindelse, som är okänd för den andra maken och som exempelvis är yngreän , borde hållas utanför del gemensamma boet vid skilsmässa och istället anses som vederbörande makes enskilda skuld. Som exempel på ytteriigare problem i detta sammanhangnämner motionärerna makes underhållsskyldighet på grund av tidigare äktenskap.Om den ena maken har underhållsskyldighet på grund av tidigare äktenskap meninte fullgör denna uppstår en ackumulerad skuld. Vid bodelning i samband medskilsmässa i ett senare äktenskap kan då den andra maken enligt motionärernabli tvungen att avslå från tillgångar i boel och så all säga belala enunderhållsskuld lill frånskild make i ett tidigare upplöst äktenskap. Garantifinns inle för atl vederbörande myndigheter, som betalat ut bidragsförskott,driver in det förskollerade beloppet hos den make som blir tillskiftad däremotsvarande tillgångar i boel. Det kan enligt motionärerna ifrågasälias om inle ensådan lagändring borde vidtas så atl makes underhållsskyldighet på grund avtidigare agerande förblir vederbörandes enskilda skuld. I och med atl lalan om äktenskapsskillnad väcksblir frågan om nyföiyäivad egendoms natur av giftorältsgods eller enskildegendom svävande. Vad make förvärvar efter dagen för talans väckande skall varahans enskilda egendom. Men giftofältsgemenskapen upphör bara villkorligt.Egendomen betraktas som makens enskilda egendom endast under förutsättning altdet sedermera döms till äktenskapsskillnad. Låter makarna frågan omäktenskapsskillnad förfalla, gäller alltså lagens bestämmelser om giftorätt ifortsättningen också den egendom som förvärvats under tid målet var anhängigt. Efteräktenskapsskillnaden skall giftorättsgemenskapen beträffande övrig i boetingående egendom hävas. Delta sker genom bodelning som är en förrättning somjust syftar lill att förverkliga makes anspråk på giftorätt i andra makensegendom. Vid bodelning undantar var och en av makarna först egendom till ettvärde motsvarande sina skulder. Det som återstår för den ena eller andra maken gårenligt huvudregeln lill delning så atl var och en tar hälften. Bodelningavser en upplösning av makarnas ekonomiska samhörighet per viss dag. Denavgörande tidpunkten är även här dagen för talans väckande omäktenskapsskillnad. I konsekvens härmed föreskrivs all make vid gäldsiäckning isamband med bodelningen får tillgodoräkna sig egendom till täckning endast avgäld som tillkommit innan ansökan om äktenskapsskillnad blivit gjord. Tillgrund för bodelning kan ligga en bouppteckning upptagande båda makarnaslillgångar och skulder. Vid äktenskapsskillnad behöver bouppteckning dock inteupprättas om makarna inte vill detta och de är ense om hur egendomen skallfördelas, allt under förutsättning att det inte finns någon borgenär som ansersig förnärmad. Åtgärder för att få bouppteckning till stånd vidtages efteryrkande av make. Initiativet kan också komma från borgenär. Talerätt harborgenär vilkens fordran tillkommit före bodelningen. Näräktenskapsskillnad skall föregås av en betänketid kommerdet atl förflyta från det giftorällsgemenskapen anses hävd ochlill dess bodelning sker. Bodelning på grund av äktenskapsskillnad kanlagligen äga rum först efter del lagakraftvunnen skillnadsdom föreligger. Underden lid frågan om giftorättsgemenskapens upphörande ännu är svävande kommerförhållandet makarna emellan, såvitt avser egendomsförhållandena, att ihuvudsak fortfarande följa samma regler som före talans väckande. Vardera makenråder således fortfarande över sitt giftorältsgods till dess bodelning sker.Make har likaså gentemot andra maken alltjämt plikt att vårda sittgiftorättsgods så atl del inte otillböriigen minskas andra maken lill förfång.Make blir vidare underkastad redovisningsansvar för sin förvaltning av giftorättsgodsetunder tiden fram till bodelningen. 1* 1975. Vidare är att märka att (GB) gervissa handlingsmöjligheter för make, vars giftorättsanspråk sätts i fara genomandra makens åtgärder med sitt giftorättsgods. Dessa möjligheter kan begagnasäven . Enligt 11 kap. 12 ! ; GB äger således make, när lalanom äktenskapsskillnad väckts, erhålla rättens förordnande av lämplig personatl uppteckna vardera makens lillgångar och skulder, sådana de var när lalanväcktes. Rätten äger inte pröva lämpligheten av den begärda åtgärden ulan skallmeddela förordnandet så fort make framställt yrkande därom. Make ärpliktigattunder ed lämna uppgiftertill bouppteckningen om sina tillgångar och skulder.Vid underlåtenhet att lämna uppgift kan rätlen förelägga vite. Make är ävenskyldig all inför rätten beediga upprättad bouppteckning, om andra maken yrkardel. Maken kan alltså med stöd av 11 kap. 12 ij GB fåfastlagt vilka tillgångar och skulder andra maken hade vid tiden förgiftorättsgemenskapens villkorliga upphörande. m. vid bodelning 1 fråga om förvaltningsrätten gäller att varderamaken under äktenskapet råder över sin egendom - giftorättsgods såväl somenskild egendom. Principen om atl makarna är två självständiga rättssubjektgäller också beträffande ansvaret för gäld. Var och en av makarna ansvararsåledes för sin gäld enligt allmänna förmögenhetsrältsliga principer. För gäld,som båda makarna ådragit sig tillsammans, svarar de solidariskt. Detsammagäller beträffande gäld, som ena maken gjort för den dagliga hushållningen m.m. Makeär emellertid, när det gäller giftorältsgodset, skyldig alt vårda detta sä atl detej otillböriigen minskas andra maken till förfång. För vissa förfoganden övervisst slags giftorältsgods gäller vidare enligt 6 kap. 4 och 5 SS GB särskildarådighetsinskränkningar, innebärande krav på andra makens samtycke tillrättshandlingen. Dessa inskränkningar anses gälla till dess bodelning sker,dvs. Ena maken kan således inte överlåta eller låtainteckna fasl egendom, inte heller överlåta eller pantsätta gemensamt bohag, omegendomen är giftorältsgods. Efteräktenskapsskillnad skall såsom tidigare nämnts egendomsgemenskapen upplösasgenom bodelning. 1 samband med bodelningen skall saVrfs-täckning ske, dvs. makeskall av sitt giftorättsgods på sin lott erhålla egendom till täckande av singäld. Sedan tilldelning för gäld ägt rum, skall återstoden av makarnasgiftorältsgods i regel delas lika mellan dem. Om ena maken har större skulderän tillgångar, leder detta således till att endast den andra makens behållnatillgångar kommer att gå till lika fördelning mellan makarna. Ommake genom vanvård av sina ekonomiska angelägenheter, genom missbruk av rättenatt råda översitt giftorättsgods eller genom annat otill-böriigl förfarandevållat atl delta väsentligen minskats, äger andra maken erhålla vederlag vidbodelningen. Vederlaget skall - där ej enskild egendom är berörd - utgå av vad som efter gäldsiäckning återstårav makarnas giftorältsgods. Vederiaget innebär i normalsituationen, atl maketillföres gods till värde motsvarande vad som gått föriorat genom den andramakens oiillböriiga förfarande. Om makes anspråk på vederlag ej helt kunnattillgodoses vid bodelningen, kvarstår anspråket i denna del ej såsom fordranhos andra maken. Underhållsskyldighet på grund av tidigare äktenskap Familjerältsliga underhållsbidraghar i exekulionsrällsligt hänseende en särskilt förmånlig ställning, eftersomde enligt införsellagen (1968:621) för indrivas genom införsel i denunderhållsskyldiges lön. Detta innebär all arbetsgivaren ålägges atl vid varjeutbelalningstillfälle hålla inne viss del av lönen och redovisa denna tillutmätningsmannen. Enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott skallbidragsförskott utgå till barn, om vilket vårdnaden ej tillkommer bådaföräldrarna, i de fall moder eller fader, som ej har vårdnaden om barnet,underlåter att sörja för barnets underhåll. Förskott kan utgå från barnelsfödelse t. o. m. den månad, varunder barnet fyller . Bidragsförskottskall, oberoende av om underhållsbidrag fastställts och utan begränsning lillfastställt bidrags storlek, utgå med i princip av basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring. I den omfattning som bidragsförskott svarar motfastställt underhållsbidrag uppkommer regressrätt för vederbörande barnvårdsnämndmot den underhållsskyldige. äger emellertid på särskilda skälbesluta efterge regressen. För sin regressfordran har nämnden rätt att begärainförsel i den underhållsskyldiges lön. Enligt motionärerna förekommer delalt mångåriga äktenskap upplöses i vilka ena maken varit hemmamake. Dennesaknar inte sällan yrkesutbildning och yrkeserfarenhet och har på grund av sinålder stora svårigheter atl flnna lämpligt förvärvsarbete. Motionärerna framhålleralt sådan hemmamake vid en skilsmässa kan komma i ett betydligt sämre läge änvad som t. ex. gäller enligt trygghetslagsiiftningen på arbetsmarknaden i frågaom arbetsgivares skyldigheter gentemot friställd arbetskraft. En skärpning avunderhållsreglerna så atl sådan make - åtminstone - kantillförsäkras ett större underhåll bör enligt motionärernas mening övervägas. Om ena maken vid skilsmässa fött vårdnaden om små barn,fortsätter motionärerna, uppkommer ofta betydande svårigheter för denna makeatl erhålla förvärvsarbete och alt uppehålla sådant arbete. Det kan enligt motionärernasmening finnas anledning all se över lagstiftningen och dess tillämpning när detgäller behovet av underhåll till sådan make. Enligt motionärerna visar det sig inte sällan attläkare eller socialtjänsteman, som förordnats atl handlägga ett vårdnadsmål,tar ställning för eller emot endera parten redan innan försök till objektivtställningslagande gjorts genom sammanträffande med båda parter. Helautredningsarbetet kan komma på sned, och den ena parlens förtroende förutredaren kan försvinna. Motionärerna anser alt del kan finnas anledning atlöverväga om part i vårdnadsmål - åtminstone en gång - borde få rätl att i ettsådant läge kräva all annan utredare eller läkare skall förordnas att handläggaärendet. Motionärernaanför vidare atl underhållsberältigad enligt 7 kap. 7 S harrätl atl begära högre underhållsbidrag utan hinder av vad som avtalats angåendeunderhållsskyldigheten mellan den underhållsskyldige och denunderhållsberältigade. Lagen ger således inle den underhållsskyldige sammamöjligheter till jämkning av avtalet. Enligt moiionärernas uppfattning vore detrimligare om lagtexten utformades så atl båda parter äger samma rätt alt fåunderhållsbidragets storlek prövad när nya omständigheter föreligger. I motionen erinras om alt underhållsberältigadenligt 7 kap. 7 S har rätt att begära högre underhållsbidragutan hinder av vad som avtalats angående underhållsskyldigheten mellan denunderhållsskyldige och den underhållsberältigade. Enligt motionären ger dennaregel ett värdefullt skydd för en underhållsberältigad, som t. ex. blivitpåverkad eller vilseledd atl skriva på ell avtal som ger otillräckligt bidrag,något som ej sällan inträffar när avtalet upprättas av den underhållsskyldigesombud. Den underhållsskyldige har emellertid enligt gällande regler icke sammamöjligheter. För jämkning av underhållsbidrag krävs att väsentligt ändradeförhållanden kan påvisas, och även då är domstolarna myckel restriktiva medjämkning. Den underhållsskyldige kan följaktligen, enligt motionären, genom enfrivillig överenskommelse tvingas in i en svår ekonomisk situation, somhan/hon inte haft möjlighet att bedöma då överenskommelsen gjordes. Om ena maken efter äktenskapsskillnad är i behov avbidrag till sitt underhåll, är han berättigad till bidrag av andra maken eftervad som kan anses skäligt med hänsyn till dennes förmåga och övrigaomständigheter. Domstolen skall vid bestämmande av bidraget ta hänsyn lill allena maken kan ha ett särskilt behov av bidrag för tiden närmast efteräktenskapsskillnaden. Den ekonomiskt svagare maken skall nämligen inte föpåtagligt sämre levnadsstandard än den andra maken under omslällningsliden vid Frågan hur långomslällningsliden skall vara för bedömasefter omständigheterna i del enskilda fallet.Fortlöpande underhåll kommer enligt domstolarnas praxis i fråga särskilt när äktenskapetvarat längre lid och hustrun är sjuk eller klen eller nått sådan ålder all hon fårantagas ha svårt atl anpassa sig på arbetsmarknaden. Fortlöpande underhållär också länkbart somutfyllnad till vad hustrun kan antas böraförtjäna på egen hand. Underhåll till frånskild make med små barn En riktpunkt för bedömning avunderhållsfrågan är alt underhåll skall utgåför en övergångsperiod, då hustrun sökereller kompletterar sin utbildning. Har äktenskapetblivit kortvarigt anses underhåll som regelinte böra utgå även omhustrun är sjuklig och har svårt att försörja sig. I vissa fall har domstolarna ansett hustrubehöva underhåll för atl kunna ägna sig åtvårdnaden om barn. Principen är emellertid alt underhåll lill hustru och underhåll till barn ärtvå frågor som skall bedömas var för sig. Vid skilsmässa förordnar rätlen i regel endera av föräldrarna lillvård-nadshavare. Är föräldrarna ense om vem som skall ha vårdnaden, skall rättensbeslut i första hand gå ut på fastställande av deras överenskommelse.När tvist föreligger om vårdnaden,införskaffar domstolen utredning bl. a.genom att höra vederbörande . Även om tvistej föreligger måste domstolen beakta barnets bästa. Del har därför rekommenderats all rätten, när gemensam ansökan av makar inkommer, underrättar barnavårdsnämnden häromoch om alt rätlen , t. ex. 14dagar, kommer att avgöra målet, om inte nämnden med angivande av skälen påkallat utredningav vårdnadsfrågan (JO 1962 s. 28 ff). Vissa grundläggandebestämmelser om utredning i barnavårdsärende finns i14-19 §§ barnavårdslagen(1960:97). Ärende föreligger även när har attavge yttrande lill domstol i vårdnadsmål. Sedan ett ärendeblivit anhängigt hos nämnden skall enligt dessa bestämmelser utredning inledas ulan dröjsmål.Utredningens syfte är att allsidigt klarlägga de omständighetersom är av betydelse för ärendets bedömning. som ärendetrör eller som antas kunna lämna upplysningar av betydelse må höras underutredningen. Utredningen skall bedrivas påsådant sätt, att obehag, olägenhet eller kostnad inle i onödanvållas någon. Om det erfordras för utredningen böryttrande inhämtas av läkare eller annan sakkunnig, innan barnavårdsnämnden avgör ärende, skallden ärendet rör underrättasom vad som framkommit vid utredningen saml tillfälle beredas honom all yttra sig däröver, såvidainte sådant yttrande befinnes uppenbartobehövligt eller ärendet kräverså snabbt avgörande alt yttrande inle kan avvaktas. ärberättigad alt yttra sig att bli muntligen hörd inför nämnden, skall förhör medhonom anordnas, om ej särskilda skäl föranleder annat. Den som bereds tillfälleall yttra sig skall erinras om rätten atl påkalla sådant förhör. Den ärendetrör äger att utveckla sin talan och förebringa bevisning. Begär han atlupplysning skall inhämtas eller atl annan utredning skall förebringas, skallbegäran efterkommas, om det kan antas att åtgärden skulle äga betydelse. Somunderställnings- och besvärsmyndighet över barnavårdsnämnderna fungerarlänsrätten. Barnavården inom varje län står under tillsyn av , somkan ålägga försumliga barnavårdsnämnder att fullgöra sina skyldigheter. över barnavårdsverksamheten i riket är , somäger utfärda råd och anvisningar rörande barnavården. Avtalangående underhållsbidrag m. m. Regler om föräldrars underhållsskyldighet gentemotbarn finns i 7 kap. (FB). Underhållsskyldigheten innebär enligtlagtexten all föräldrarna är skyldiga att vidkännas kostnaden för barnetsuppehälle och utbildning, om ej barnet har egna tillgångar.Underhållsskyldigheten upphör ej innan barnet erhållit den utbildning som medhänsyn till föräldrarnas villkor och barnets anlag må finnas lillböriig och eji något fall förrän barnet fyllt (7:1 FB). I kostnaden för barnelsunderhåll skall envar av föräldrarna laga del efter sin förmåga. Fader ellermoder, som ej har vårdnaden om barnet, skall betala underhållsbidrag (7:2 FB).Skyldighet att betala underhållsbidrag kan således uppkomma efteräktenskapsskillnad för den av föräldrarna som ej erhållit vårdnaden om barnet.Om föräldrar i bestående äktenskap på grund av söndring lever åtskilda, skallrätten på ansökan av endera maken förordna vem av makarna som skall havårdnaden (6:7 FB). Även i detta fall är den av föräldrarna, som ej ärvårdnadshavare, skyldig alt betala underhållsbidrag. Underhållsskyldigheten kanvidare avse barn utom äktenskap. Sådant barn står i allmänhet under modernsvårdnad. I vissa fall kan dock rätlen överföra vårdnaden å fadern (6:12 FB). 'Den av motionärerna åsyftade bestämmelsen i 7:7 FB innebär att avtal angåendefullgörande för framtiden av underhållsskyldigheten ej utgör hinder för denunderhållsberältigade att göra gällande rätt lill högre underhållsbidrag.Beträffande underhåll till barn utom äktenskap gäller enligt 7:7 andra stycketden särskilda regeln att även barnet blir bundet för framliden om där angivnaformföreskrifter för avtalet iakttagits. Om underhållsskyldigheten fastställtsgenom dom eller genom sådant avtal som enligt det sagda är bindande ävenför den underhållsberältigade, kan rätten förordna om ändring avunderhållsskyldigheten under förutsättning alt väsentligt ändrade förhållandenpåkallar det (7:8 FB). Under samma förutsättning kan avtal, som icke ärbindande för den underhållsberältigade. påtalan av den underhållsskyldige jämkas av rätten. Om underhåll fastställts attutgå tills barnet uppnått viss ålder hindrar delta ej alt underhåll yrkas förlid därefter, oavsett om väsentligt ändrade förhållanden inträtt eller ej. I7:9 FB ges emellertid ytterligare en möjlighet alt åstadkomma ändring vadbeträffar underhållsskyldigheten. Där stadgas, atl, om avtal som makar slutitmed avseende å förestående äktenskapsskillnad angående underhåll till barn äruppenbart obilligt för ena maken, avtalet må på makens talan jämkas av rätten.Har talan ej väckts från del äktenskapsskillnaden meddelades, ärrätten till talan förlorad. Avdet sagda följer att den underhållsskyldige fadern eller modern kan erhållalindring i underhållsbörda, som fastställts genom dom eller avtal, antingengenom att väsentligt ändrade förhållanden påvisas eller genom att avtal mellanmakar, som avses i 7:9 FB, befinnes vara uppenbart obilligi förunderhållsskyldig make. Den underhållsberältigade, dvs. barnet, är däremot iregel oförhindrad alt yrka högre underhåll än som avtalats. Om avtalet avserbarn utom äktenskap och vissa formföreskrifter iakttagits eller omunderhållsskyldigheten fastställts genom dom är den underhållsberältigadejämställd med den underhållsskyldige i fråga om möjligheten till ändring, dvs.väsentligt ändrade förhållanden måste påvisas. Vidare gäller alt höjning avunderhållsbidrag som avtalats mellan makar enligt 7:9 FB kan åstadkommas endastom avtalet befinnes vara uppenbart obilligt för den make som erhållit vårdnadenom barnet. Bestämmelsernai 7:7 och 7:8 FB har utan saklig ändring överförts års lagarom barn i äktenskap och om barn utom äktenskap. Av lagberedningens motiv tillifrågavarande lagar framgår att bestämmelserna förestavats av hänsyn tillbarnets bästa. Lagberedningen anförde härom bl. a. att del beträffandegiltigheten av avtal rörande den i lag stadgade underhållsskyldighetenbefunnits nödvändigt att till del underhållsberältigade barnels skydd snävtbegränsa den enskildes dispositionsrätt. Närmare bestämmelser härom finns i lagen (1966.680)omändring avvi.ssa underhållsbidrag. Reglerna innebär i korthet attbidragsbelopp, som avser fullgörande av lagsladgad underhålls-Skyldighet motbl. a. make eller barn, under vissa förutsättningar ändras med det procenttalmed vilket basbeloppet ändrats. hinder av bestämmelserna i lagen kan dockrätten på yrkande förordna på annat sätt om bidragsskyldighelen, när reglerna igiftermålsbalken och föranleder därtill. 1 motionen erinras inledningsvis om atlefterlevande make i barnlöst äktenskap enligt gällande lag ärver helakvariålenskapen saml att de efter-arvingar till den först avlidne maken (fader,moder, syskon eller syskons avkomling),vilka lever vid den sist avlidnes död, då ärver i princip hälften av dennes bo.Enligt motionären gör denna regel del omöjligt för den efterlevande att avståarvet från maken. Gör den efterlevande detta, kan del finnas andra arvingar vidden efterievandes död än de som fanns vid den först avlidnes frånfälle ochdessa kan göra anspråk på sin del av arvet. Som exempel nämner motionären detfallet att en man avlider och efterlämnar hustru saml tre ogifta syskon och engift syster med barn. Om hustrun avslår från arvet, kommer envar av syskonenatt få en fjärdedel av kvarlåtenskapen efter brodern.