bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — B.Särskilt yttrande av herrar Fiskesjö (c), Jonnergård (c), (). Kindbom(c) och i (fp), vilka beträffande punkten 4 såvitt avserfleråriga biståndsutfästelser och avtal om utvecklingsbistånd (s. 10-17) anförtföljande: med DRV om stöd till bl. a. ettstörre skogsindustriprojekt, där det svenska bidraget nu beräknas till 770milj. kr., är av sådan betydelse, att måste ges avgörande inflytandeoch kontroll över programmet och dess genomförande. Vid granskning av ärendetmåste emellertid som en utgångspunkt för bedömningen gälla, att regeringenerhållit bemyndigande att göra bilaterala biståndsutfästelser förviss tid inom en viss ram. Vidare har uttalat att en regel somtvingar regeringenatt underställa samarbetsavtalen för godkännandeskulle omintetgöra en av länderprogrammeringens väsentligaste fördelar, nämligenden frihet som systemet ger avtalsparterna att planera samarbetets innehåll förflera år framåt. I det utvecklingsbistånd, som lämnat enskilda länder,har inte avtalen som sådana underställts för godkännande. Vid beslutom anslagen har emellertid avgörande över projektens utformning ochgenomförande. Vi delar uppfattningen att det från konstitutionell synpunkt intefinns anledning att behandla avtalet med om bl. a. skogsindustriprojektetpå annat sätt än andra biståndsavtal. Men det är i sammanhanget angeläget attuppmärksamma att de informationer, som lämnats i denna fråga t. ex.i statsverkspropositioner och senast i årets budgetproposition, varitknapphändiga. Vi vill framhålla att beträffande projekt av en så omfattandekraktär som DRV-programmet börriksdagen på ett tidigt stadium få mer ingående informationer än vad som härvarit fallet. C. Reservationav herrar (), i (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under punkten 4 såvitt avser särskilda katastrofinsatser i stället för sista stycket i avsnittet (s. 17)bort anföra följande: beslut tillkom påinitiativ av utrikesutskottet och innebar att skyndsamma åtgärder skullevidtas på grund av katastrofsituationen i ett antal svältdrabbade länder.Allvaret i detta initiativ från sida borde enligt utskottet habeaktats av regeringen och föranlett att uppdrag åt SIDA att verkställa debeslutade åtgärderna lämnats omgående. Beträffande punkten 5. Statsministerns skriftväxling medutländsk regeringschef (s. 17-18) D. Reservationav herrar i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c), (), (). Kindbom (c) och i (fp), vilka ansett att utskottet under punkten 5. Statsministerns skriftväxling med utländsk regeringschef {s. 17-18) i stället bort anföra följande: Enligtutrikesnämndens- (= utskottet) ovillkoriig tystnadsplikt. Beträffande frågan om den berörda skriftväxlingenhade bort diarieföras vill utskottet, som inte tagit del av skrifternasinnehåll, anföra att om i dessa avhandlas frågor som sammanhänger medavsändarens eller mottagarens ämbete eller tjänstefunktioner bör diarieföringsjälvklart alltid äga rum. Detta överensstämmer också med vad riksdagenuttalade . Att dokumentation av regeringens åtgärder sker är viktigt urmånga synpunkter. För exempelvis en ny regering är det nödvändigt att fåkunskap om utfästelser e. d. som,kan ha gjorts av en tidigare regering. Ifråga om utrikesnämndens ledamöters rätt att få ta del av handlingar av berördkaraktär vill utskottet uttala att denna rättighet måste ges en vidsträcktinnebörd. Så har också skett i praxis. Regeringen har även enligt den nyagrundlagen en fortlöpande informationsskyldighet till nämnden, varssammansättning och personal är sådan att hemlighållandet av uppgift imöjligaste mån kan anses garanterad, när tystnadsplikt beslutas. Utskottethar velat bringa nu angivna synpunkter till kännedom. Regeringens befogenhet att överlämna vissa museala tillgångar somstatsgåvor (s. 18-20) E.Särskilt yttrande av herrar i (m), i (m) och Lindahli (fp), vilka beträffande punkten 6. befogenhetatt överiämna vissa museala tillgångar som statsgåvor(s. 18-20)anfört följande: Som framgår av den i betänkandet lämnaderedogörelsen har ingen överlåtelse av detta slag ägt rum utan att de berördamuseala myndigheterna tillstyrkt avhändelsen eller fattat beslutdärom. Om överlåtelse av särskilt betydelsefull egendom skulle komma i frågaeller sådana överlåtelser skulle ske i större omfattning förutsätter vi attriksdagens yttrande i så fall först inhämtas. Vi får understrykavikten av att ökad klarhet skapas om det faktiska rättsläget beträffandeomfattningen av regeringens rätt att förfoga över detta slag av statsegendom.Detta bör lämpligen ske genom att regeringen låter närmare utreda frågan ochredovisar resultatet. Remisser till lagrådet (s. 21-22) F.Särskilt yttrande av herrar (), Jonnergård (c), i (m),(), (), () och (), vilka beträffandepunkten 8. Remisser till lagrådet anfört följande: Utskottets redovisning avlagrådsgranskningensomfattning visaren ytterligare nedgång iförhållande till . Som vi vid olika tillfällen framhållit anser vilagrådsgranskningen utgöra ett skydd för rättssäkerheten och en garanti förenhetligheten, könsekvensen och klarheten i rättssystemet. Mot denna bakgrundär den kontinueriiga minskningen av antalet lagrådsremisser betänklig. Denverkställda granskningen visar också, att man inom regeringen varken följernågra enhetliga principer eller företar någon samlad bedömning rörande vilkalagförslag som skall remitteras till lagrådet. Utskottetkommer att behandla motioner rörande lagrådsgranskningen. Vi hardå tillfälle att föreslå ändringar i granskningens nuvarandeutformning. Med hänsyn härtill anser vi oss kunna avstå från att i förevarandesammanhang framställa något yrkande. skrivelser till regeringen (s. 26-30) G.Reservation av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård(c), i (m), () och i (fp), vilkaansett att utskottet under punkteri 11 såvitt avser en parlamentariskbesparingsutredning (s. 28) i stället bort anföra följande: Genombeslut--- (= utskottet)- inom statsverksamheten. 1finansutskottets betänkande anfördes beträffande inriktningen av denparlamentariska besparingsutredningens arbete bl. a. följande: Arbetet bör omfatta en kartläggning avmöjligheterna till omedelbara besparingar, en analys av resursanvändningen pålängre sikt samt åtgärder för att få till stånd en snabbare rationalisering ochen förbättrad planering i den offentliga verksamheten. Ett viktigt led iarbetet bör också vara att försöka skapa effektivare instrument förstatsmakternas planering och styrning av den offentliga verksamheten och föratt mäta effektiviteten inom den offentliga sektorn. En självklar utgångspunktför utredningsarbetet måste vara, att den uppnådda välfärdsnivån bibehålls ochatt de förslag som arbetet mynnar ut i höjer välfärdsnivån. Arbetet böromfatta hela det statliga utgiftsområdet och utgå från en helhetssyn på deoffentliga utgifterna. Enligt utskottet har inte besluttillbörligen beaktats i direktiven till utredningen. a. innehållerdirektiven ett uttryckligt förbud att behandla frågor om statsförvaltningensorganisation, uppgifter och funktionssätt. Inte heller får utredningen ta uppfrågor som rör metoder för styrning och planering av den statliga verksamheten.Härigenom förhindras utredningen att fullgöra de uppgifter som riksdagensbeslut omfattar. Utskottet vill vidare framhålla att en ovanligt -drygt 7 månader - förflutit mellan riksdagsbeslutet och regeringensbemyndigande att tillkalla utredningen. Vad utskottet anfört ges härmedriksdagen till känna. H.Reservation av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård(c), i (m), () och i (fp), vilkaansett att utskottet under punkten 11 såvitt avser en utredning avindexreglering av skattesystemet (s. 28-29) i första nya stycket på s. 29 istället bort anföra följande: Utskottet kan inte ansluta sig till den uppfattningi denna fråga som chefen för i olika sammanhang givituttryck för. Det beslut som fattade har föranletten skrivelse till regeringen med anhållan om tilläggsdirektiv till 1972 års skatteutredning.Enligt utskottet borde denna begäran ha villfarits av regeringen.Utskottet ger detta till känna. I.Reservatlon av herrar i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c), Björcki (m), (), () och Kindbom (c), vilka ansett attutskottet under punkten II såvitt avser AB Allmänna förlaget (s. 29) i ställetbort uttala följande: Utskottethar--- (= utskottet)- detta betänkande. Riksdagensbeslut måste ses som en direkt uppmaning till regeringen att avskaffa denobligatoriska skyldigheten för statliga organ att - så snart det är fråga omnågon mera kostnadskrävande framställning av trycksaker - anlita Allmännaförlaget. Regeringens beslut innebär att man föreskrivit ett obligatorisktsamråd med Allmänna föriaget innan anbud infordras eller att Allmänna föriaget- utan att anbud infordras - skall anlitas. kungörelsenstämmer således inte överens med beslut utan får betraktas som ett försökfrån regeringens sida att kringgå detta. Utskottet ger detta tillkänna. J.Reservation av herrar (), i (m), Jonnergård (c), iNässjö (m), () och Kindbom (c), vilka ansett att utskottet underpunkten 11 såvitt avser fastighetsindelningen m. m. (s. 29) i stället för andrastycket i avsnittet bort uttala följande: I en fyrpartimotion till riksdag föreslogsatt lantmäteritaxan skulle nedsättas för ett s. k. pilotprojekt i syfte attförbättra fastighetsstrukturen i skogsmark. Under civilutskottets behandling avmotionen erfor utskottet att "inom Kungl. i samråd medlantmäteri-, lantbruks- och skogsmyndigheterna övervägts en försöksverksamhetmed samma syfte". För vissa inledande insatser beräknades kostnadernapreliminärt till . Utskottet framhöll att en förbättring avfastighetsstrukturen kunde få "betydande positiva effekter" ochunderströk att Kungl. Maj:t borde vara oförhindrad att initiera åtgärder idetta syfte. Med detta uttalande ansåg utskottet att anslagskonstruktionen(förslagsanslag) gav Kungl. Maj:t möjlighet att ställa medel till förfogande.En enig riksdag biföll civilutskottets hemställan att medanledning av motionen som sin mening ge Kungl, Maj:t till känna vad utskottetanfört. Medhänvisning till beslut tog lantmäteriverket upp frågan om medel fördylika åtgärder, dels i sin anslagsframställning för det kommande budgetåret,dels i en särskild framställning om medel för /75. Härvidframhölls att det fanns förutsättningar att "mycket snart påbörjaförsöksverksamhet av åsyftat slag, om behövliga medel ställs tillförfogande." Efter gemensam beredning med,bl. a. komman emellertid inom fram till att lantmäteriverketsframställning om ytteriigare medel skulle avslås. De åtgärder som även Kungl.Maj:t fann angelägna, förutsattes härvid "i viss omfattning" kunnarymmas "inom ramen för tillgängliga medel". Genom att inte ställaerforderliga medel till förfogande för den inledande försöksverksamheten på detsätt som hade anledning att räkna med kan regeringen inteanses ha följt beslut. Utskottet ger detta till känna. K.Särskilt yttrande av i (m) och (), vilka underpunkten 11 såvitt avser frågor om röriiga krediter for investeringar irationaliseringssyfte inom försvarsväsendet (s. 30) anfört följande: Frågan om en långfristig kredit för investeringar irationaliseringssyfte inom försvarsväsendet har behandlats vid 1972, 1973 och1974 års riksdagar. De riksdagsbeslut som därvid fattats har gått ut på attregeringen skulle lämna förslag i frågan. Vidare har 1973 och 1974års riksdagar uttalatatt myndigheter inom försvarsväsendet bör ges möjligheter att ä-stadkomma enutjämning i betalningshänseende mellan olika budgetår. Det förutsattes attregeringen skulle vidta åtgärder i detta hänseende. Ställningtill de berörda frågorna har ännu inta tagits från regeringens sida. Frånkonstitutionell synpunkt är det enligt utskottet inte godtagbart attriksdagsbeslut - i förevarande fall beslut av flera tidigare års riksdagar - interespekteras. Vissa frågor rörande tandvårdstaxan L.Reservation av herrar (), i (m), Jonnergård (c), (),(), herrar Kindbom (c) och i (fp), vilkaansett att utskottet under punkten 12. Vissa.frågor rörande tandvårdstaxan (s.30-31) bort anföra följande: Somnärmare redogörs- (= utskottet)- för tillämpning av lagen. Avförarbetena till tandvårdsrefomen framgår att ändamålet med insamlandet avvissa uppgifter om arbetstid var att erhålla ett statistiskt underiag förbedömningen av tandvårdstaxans utfall. Dessa uppgifter saknade såledesbetydelse för bedömningen av ersättningens storiek. Vid sådant förhållande kanuppgift om arbetstid i ifrågavarande hänseende i princip inte anses hänföriigtill uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen om allmänförsäkring. Att ålägga tandläkare att redovisa arbetstid och göra dennaredovisning till ett villkor för att utfå ersättning kan därför enligtutskottets mening inte anses omfattas av de i lagen om allmän försäkring givnabemyndigandena. Härvidlag saknar således ändringarna i tandvårdstaxan stöd ilagen. Denuppgiftsskyldighet i övrigt som föreskrivits genom ändringarna i tandvårdstaxanfår givetvis inte omfatta andra uppgifter än sådana som är av betydelse förtillämpningen av lagen om allmän försäkring. Detta borde enligt utskottetsmening ha kommit till uttryck i tandvårdstaxan. Beträffande punkten 13. Slopande av beteckningen Kunglig inamnet på statliga myndigheter (s. 31) M.Reservation av herrar i (m) och i (m), vilka ansettatt utskottet under punkten 13. Slopande av beteckningen Kunglig i namnet påstatliga myndigheter (s. 31) i stället bort anföra följande: inom----- (= utskottet)- inom . Fråganom slopande av beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter som avålder haft denna beteckning kan enligt utskottet synas sakna reell betydelseför det svenska statslivet. Saken är emellertid inte så enkel. Det bör erinrasom att den nya grundlagen antogs under den uttryckliga förutsättningen attmonarkins bevarande i vårt land var en gi- venutgångspunkt vid utformningen av författningen om denna skulle få önskvärt stödi och folkopinionen. Därom rådde fullständig enighet blandföreträdarna för de politiska partier som medverkade i förberedelsearbetettill den nya grundlagen. 1 det inledande kapitlet i regeringsformen slåssålunda fast att konungen är rikets statschef utskottets mening finnsdet en risk för att även sådana åtgärder som de förevarande hos allmänheten kanuppfattas som ett led i en politik som ytterst syftar till att införa republiki vårt land. Även om detta mot angivna bakgrund inte är avsikten medåtgärderna är det emellertid av väsentligt intresse ur allmän synpunkt attstatsmakternas inställning till statsskickets grunder inte missuppfattas avmedborgarna på grund av dessa eller liknande åtgärder. Detär enligt utskottet klart att praxis när det gäller användningen av ordetKunglig i beteckningar på offentliga myndigheter ej är enhetlig. 1 namn påcentrala ämbetsverk har beteckningen förekommit i stor utsträckning. En deläldre myndigheter, exempelvis har länge använt den ålderdomligabeteckningen "Kungl. Maj:ts och Rikets". 1 vissa fall, ursprungligensannolikt av språkliga skäl, förekommer inte något tillägg över huvud taget. myndigheters namn föregås av beteckningen statens t. ex. "" och "". 1 militära förbandsofficiella namn används däremot regelmässigt "Kunglig". Detsammagäller de svenska utlandsmyndigheterna. Sådanabeteckningar som "Kunglig" eller "statens" kan enligtutskottet inte gärna ha eller ha haft någon annan funktion än att ange attvederbörande inrättning inte är vare sig privat, eller direktunderställd . Dessa uttryck markerar blott att myndigheten i frågahör till den svenska statsapparaten. Beteckningen "Kunglig" har medandra ord inte någon reell innebörd när det gäller konstitutionellabefogenheter eller direkta lydnadsförhållanden. Den markerar helt allmänttillhörighet till den svenska staten. Mot denna bakgrund ter sig regeringensförklaring att slopandet av beteckningen "Kunglig" skulle vara enlogisk följd av den nya grundlagen som helt ohållbar. Från logiskautgångspunkter talar i stället övervägande skäl för ett bibehållande avbeteckningen "Kunglig". - och betecknas alltjämt ibl. a. viktigare internationella sammanhang - som "" där statschefen, dvs. konungen, har tilluppgift att symbolisera riket. Vill man markera en offentlig inrättnings anknytning till detta, finns det alltjämt inget naturligare sätt än beteckningen"Kunglig", där detta är språkligt lämpligt och möjligt. Dennya regeringsformen innehåller inte - lika litet som sin föregångare - några bestämmelser i frågan. Namngivning avoffentliga myndigheter torde - om inte helt undantagsvis samfälld lagstiftningförekommit i sådana frågor - ha skett i form avföreskrifter som utfärdats av regeringen. Vad som gör de nu vidtagna åtgärderna speciellt tvivelaktiga är enligt utskottet att de strider mot de förutsättningar om vilka enighet i grundlagsfrågan upp nåddes i . I grundlagspropositionen (prop. 1973:90, s. 170 fO ut- veckladeföredragande departementschefen hurusom statschefen skulle behållarepresentativa och ceremoniella uppgifter. Till statschefens person och hansnamn skulle inte knytas beslut och åtgärder inom statslivet med politiskinnebörd (s. 172). Uttalandet torde av de flesta ha uppfattas som ett klartuttryck för den princip, som grundlagsändringen ansågs uttrycka, nämligen attkonungen inte längre skulle delta i de politiska beslutsprocesserna, medan hansställning i övrigt skulle förbli oförändrad. Att det skulle föranleda någrakonsekvenser på det rent ceremoniella området antyddes inte på minsta sätt ipropositionen. Attpropositionen uppfattades på detta sätt framgår klart av den moderatapartimotionen (1973:1874) i grundlagsfrågan, där det heter: "När det mergenerellt gäller de sedvanliga och traditionella förmåner och hedersbetygelser,som tillkommer monarken i olika sammanhang, utgår vi likaså från att någonändring i rådande praxis ej avses och ej kan ifrågakomma som en konsekvens avatt konungen uttryckligen fråntas de befogenheter som formellttillhört honom. Det gäller t. ex. användningen av konungens bild i samband medmyntprägling och frimärksutgivning, hans ställning som beskyddare av lärdasamfund m. m. Det ter sig likaså självklart att svenska myndigheter, verk ochmilitära förband allt framgent använder beteckningen kunglig." Motionensolika förslag diskuterades ingående i (KU 1973:26 s. 30)och lämnades i nu angivna hänseenden utan erinran av utskottet. Vadgäller de för utrikesförvaltningen utfärdade föreskrifterna erinrar utskottetom de uttalanden som gjordes av föredragande departementschfen igrundlagsärendet (prop. 1973:90 s. 173), vilka klart markerar att konungen idet internationella umgänget har en reell, saklig roll som rikets främsteföreträdare i förhållande till andra länder. Han utövar därvid vissa folkrättsligafunktioner. Sålunda skall svenska sändebuds kreditivbrev undertecknas avkonungen liksom främmande sändebud ackrediteras hos honom. Att slopabeteckningen Kunglig beträffande de svenska utlandsmyndigheterna är därförenligt utskottet inte endast onödigt utan klart vilseledande. Detbör anmärkas att i föreskrifter gjorts en felaktigtolkning av stora riksvapnets ställning i det att myndighet hädanefter endastskall begagna det lilla riksvapnet. Enligt den alltjämt gällande lagen den 15maj 1908 (SFS 1908:65) är det stora riksvapnet - där Götalandskapens lejonalltjämt förekommer .som likställda med nordligare landsdelarnas -fortfarande ett av rikets två vapen. Stora riksvapnets status kan sålunda inteändras utan medverkan. Beträffandeformerna för de åtgärder som vidtagits av regeringen i fråga om slopandet avbeteckningen Kunglig vill utskottet understryka att något formellt klart beslutinte föreligger i ärendet. Detta är enligt utskottet otillfredsställande. Detär sålunda av största vikt, att allmänheten och myndigheterna får offentligtbesked om vilka centrala beslut som regeringen eventuelltfattat i hithörande frågor och vilka direktiv i stil med berördaföreskrifter till utlandsmyndigheterna som utgått på olika områden. Till dettakommer frågan om vilka ytteriigare åtgärder, som är att förvänta, vilkarättsgrunder och skäl regeringen eller enskilda myndigheter och befattningshavarekan anföra för sådana åtgärder samt slutligen hur de ansvariga uppfattaråtgärderna när det gäller träffade politiska överenskommelser. Utskottetfinner att anledning till anmärkning föreligger mot justitieministern,statsrådet . N.Särskilt yttrande av herrar Fiskesjö (c), Jonnergård (c), () ochKindbom (c), vilka beträffande punkten 13. Slopande av beteckningen Kunglig inamnet på statliga myndigheter anfört följande: Förändringen av benämningar på ämbetsverk ellerandra statliga organ bör enligt vår mening ske på ett sådant sätt att ingentveksamhet kan råda om vilken benämning som skall användas eller i vilka formerbeslutet fattats. Det naruriiga är att de förändringar som härvidlag bedöms somlämpliga sker i samband med nya eller ändrade förordningar om instruktionereller andra författningar som reglerar vederbörande organs verksamhet. Beträffande punkten 14. Övriga frågor (s. 31-33) O.Särskilt yttrande av herrar i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c),(), () och (), vilka beträffande punkten14 såvitt avser tillsättande av ordförande i riksbanksfullmäktige (s. 32)anfört följande: Vi konstaterar att riksbanksfullmäktige saknatordinarie ordförande i närmare . Som utskottet uttalat i annatsammanhang är det av stor vikt, att inte onödigt dröjsmål förekommer i sambandmed att i synnerhet chefsbefattningar i statlig tjänst skall återbesättas. Härgällde det ledningen av landets centralbank där regeringens representant enligtgrundlagen skall utöva ordförandeskapet. Utskottet finner det anmärkningsvärtatt återbesättandet fick anstå . P.Reservation av i (fp), som ansett att utskottet under punkten 14 såvitt avser oljeutvinningsplattformar (s. 32) i stället bort anföra följande: , Vidarehar utskottet-- (= utskottet)- till detta betänkande. Enligtförarbetena till det angivna stadgandet i byggnadslagen kan regeringen med etttillstånd av förevarande karaktär förena villkor som innebär åläggande för sökandenatt betala penningbelopp eller utföra åtgärder för att tillgodose allmännaintressen som annars inte skulle kunna kompenseras för det ingrepp frånmiljöskyddssynpunkt m. m. som industrilokaliseringen i fråga innebär. Enligt utskottet har i förevarande fall lämnats enalltför vidsträckt ram beträffande användningen av de föreskrivna avgifterna. Q.Särskilt yttrande av herrar i (m) och i (m), vilkabeträffande punkten ]4 såvhi avser oljeutvinningsplattformar (s. 32) anförtföljande: Av den inom utskottets kansli upprättadepromemorian, bilaga 13 A till detta betänkande, framgår att regeringen i detaktuella ärendet, vilket gällde prövning enligt 136 a § byggnadslagen avetablering för tillverkning av oljeutvinningsplattformar i ,, som villkor för nämnda etablering bl. a. föreskrev atten viss avgift skulle eriäggas att användas för att tillgodose det röriigafriluftslivet, den vetenskapliga naturvården och kulturminnesvården i främstnorra . Enligtförarbetena till den angivna bestämmelsen i byggnadslagen kan regeringen medett tillstånd av förevarande karaktär förena villkor för att tillgodoseallmänna intressen som annars inte skulle kunna kompenseras for det ingreppfrån miljöskyddssynpunkt m. m. som industrilokaliseringen i fråga innebär.Bestämmelsen har sin förebild i ett motsvarande stadgande i vattenlagen. Desärskilda villkor som har brukat förenas med tillstånd till företag i vatten ärav två principiellt sett olika slag. Den ena typen avser villkor som innebäråläggande för sökanden att betala penningbelopp eller utföra åtgärder för atttillgodose allmänna intressen som annars inte skulle kunna kompenseras. Denandra typen utgörs av villkor som i och för sig skulle ha kunnat föreskrivasockså av . Dessa villkor avser närmast åtgärder avskadeförebyggande karaktär. Gemensamt för de båda villkorstyperna är att de gårut på att tillgodose allmänna intressen. Ärendensom skall underställas regeringen enligt vattenlagen bereds av vattendomstoldärvid alla parter och företrädare för allmänna intressen har möjlighet attframlägga sina synpunkter på bl.