bet · FY01FöU18 · 1975-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 18 FöU 1975:18 Försvarsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:37 med förslag om nyttförmånssystem för värnpliktiga m. fl. och ändringar ifamiljebidragsförordningen (1946:99) ni. m. jämte motioner I propositionen 1975:37 (försvarsdepartementet) harregeringen - efter föredragning av statsrådet - föreslagit riksdagenatt delsgodkänna de riktlinjer för ersättning åt värnpliktiga m, fl. som föredragandestatsrådet har förordat, dels antaga inomförsvarsdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i familjebidragsförordningen(1946:99), 2. lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967), 3. lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfritjänst, 4. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74). Ianslutning till propositionen behandlar utskottet dels motionerna 1975:332 (c),335 (c), 336 (c), 741 (c), 1181 (vpk) såvitt avser yrkandena 2 och 3. 1183 (m),1186 (m) såvitt avser yrkandena 2 och 3 samt 1804 (fp), väckta under denallmänna motionstiden, dels motionerna 1975:2056 (c), 2057 (c), 2058 (vpk),2059 (m), 2060 (m,c,fp), 2061 (m) och 2062 (m), väckta med anledning avpropositionen. I propositionen föreslås delvis nya principer förersättning åt värnpliktiga m, fl. Dagersättning ät värnpliktiga undergrundutbildning föreslås utgå med ett fast belopp per dag. Detta kompletterasmed ett rörligt belopp som ökar med tjänstgöringstidens längd. Nuvarandesamband mellan lön och grad liksom tjänstgörings- och utbildningspremierslopas. Det familjesociala stödet anpassas till de normer som gäller inom detsociala området i samhället i övrigt. De nya ersättningsprinciperna förvärnpliktiga föreslås bli tillämpade även för de vapenfria tjänstepliktiga ochför dem som genomgår utbildning till värnpliktig officer, reservofficer ochregementsofficer. Värnpliktigaunder repetilionsutbildning och civilförsvarspliktiga föreslås få ersättningsom anknyter till sjukpenningförsäkringen. Denna ersättning föreslås få ennedre garantinivå. För dem som genom sin befattning i krigsorganisationen harsärskilt ansvar och merarbete föreslås en speciell be-fättningsersättning. Administrationenav ersättningar åt värnpliktiga under repetilionsutbildning ochcivilförsvarspliktiga förs utom beträffande befattningsersättningen 1Riksdagen 1975.10 samt. Härigenom avlastas kommunerna vissa administrativauppgifter. Ipropositionen läggs vidare fram förslag till lagändringar som föranleds dels avförslagen i årets budgetproposition om förbättrade värnpliktsförmåner, dels avatt den nya regeringsformen har börjat tillämpas . Beträffandepremier m. m. behandlar utskottet delsmotionen 1975:1183 av (), i vilken hemställs att riksdagenbeslutaratt i skrivelse till regeringen hemställa om snara åtgärder för allförbättra rekryteringen av reservofficerare och värnpliktigt befäl i enlighetmed vad i motionen anförts, delsmotionen 1975:2060 av m, fi, (m,c,fp), i vilken hemställs attriksdagen vid fastställande av riktlinjer för ersättning ål värnpliktiga m, m.beslutar att i skrivelse till regeringen hemställa atl ulbildningspremier vidutbildning till reservofficer uppräknas i enlighet med vad i motionen anförts, dels motionen 1975:2061 avherr m. fl. (m) såvitt avser yrkande 1 att vidfastställande av riktlinjer för ersättning åt värnpliktiga m. fi. .som sin mening uttalaratt utbildningspremierna bör bibehållas i princip i överensstämmelse med vad som gäller samt uppräknas i enlighet med UFV:s förslag. Beträffande ersättningar underrepetitionsutbildning behandlar utskottet motionen 1975:2061 av . (m) såvitt avser yrkande 2 att vid fastställande av riktlinjerför ersättning åt värnpliktiga m. fl. som sin mening uttalar att regeringen vidfastställande av ersättning till värnpliktiga under repetilionsutbildningbeaktar vad i mo- tionen anförts. Beträffandefamiljesocialt stöd behandlar utskottet dels motionen 1975:1181 avherr Måbrink m. fl. (vpk) såvitt avser yrkande 2 att beslutaratt hos regeringen hemställa att de värnpliktiga erhåller full ersättning för bostadskostnader, oavsett de samlever eller bor enskilt, delsmotionen 1975:1804 av (), i vilken - med hänvisning till vad somanförts i motionen 1975:1755 - hemställs atl hos regeringen begärförslag till sådan ändring av systemet för förmånerna till värnpliktiga attsärbehandlingen av ensamstående upphör, delsmotionen 1975:2058 av m. fl. (vpk) såvitt avser yrkandena 2 och3, nämligen att beslutar föreslå regeringen 2.att samtliga värnpliktiga, oavsett civilstånd, erhåller ett bostadsbidragmotsvarande rimlig bostadskostnad, 3. att värnpliktig under grundutbildningen erhållerbidrag till hustru eller motsvarande, om denna är arbetslös, delsmotionen 1975:2061 av m. fl. (m) såvitt avser yrkande vid fastställande av riktlinjer för ersättning ål värnpliktiga m. fi.som sin mening uttalar att finansiering av sociala kostnader för värnpliktigaunder tjänstgöring hänförs till socialhuvudtileln. Beträffandede värnpliktigas resor behandlar utskottet delsmotionen 1975:336 av m. fi. (c), i vilken hemställs allriksdagen beslutar att helt fria hemresor för värnpliktiga införs fr. o. m,.den 1 juli 1975, delsmotionen 1975:741 av i m, fl, (c), i vilken hemställs attriksdagen uppdrar åt regeringen att komma med förslag till nya regler för devärnpliktigas resor under fritid, delsmotionen 1975:1181 av m, fl. (vpk) såvitt avser yrkande beslutar att hos regeringen hemställa att alla värnpliktiga ges rätttill obegränsat antal kostnadsfria resor från och till förläggningen, dels motionen 1975:2058 avherr Måbrink m. fl. (vpk) såvitt avser yrkande 1 atl beslutarföreslå regeringen att för alla värnpliktiga införa "frikort", som berättigar till obegränsat antal resor på kommunala,statliga och privata kollektiva kommunikationsmedel. Beträffande frågan om fast anställning avregements-officersaspiranter behandlar utskottet motionen 1975:2059 av herrOskarson m. fl. (m), i vilken hemställs att beslutar föreslå regeringenatt regementsofficersaspiranter skall erhålla fast anställning inom försvaretdå de fullgjort lika som värnpliktigt kompanibefäl vid avslutadutbildning (kadettskola). Beträffande e rsä 11 n i ng åt frivillig personalbehandlar utskottet motionen 1975:1186 av fru () såvitt avseryrkandena 2 och 3, nämligen 2. att hemställer alt regeringen överlämnarmotionen till utredningen rörande systemet för förmåner till värnpliktiga m.fl. för beaktande, 3. atl hemställer alt regeringen omarbetar bestämmelsernai Kbr 1963.05.17 beträffande A- och B-personalens förmåner jämfört med övrigapersonalkategoriers. Beträffande värdesäkring av värnplikts för maner behandlarutskottet delsmotionen 1975:332 av herrar i (c) och (), i vilkenhemställs att beslutar uppdra åt regeringen att föreslå attuibild-ningspremierna för värnpliktiga officerare och befäl inom armén ir. /76 anpassas till de prisförändringar som ägt rum, dels motionen 1975:335 avherrar () och Bengts.son i (c),i vilken hemställs att rik.sdagen beslutar atl de värnpliktigasuiryck-ningsbidrag anknyts till konsumentprisindex och således blir föremål förautomatiska, årliga höjningar, delsmotionen 1975:2058 av m. fl. (vpk) såvitt avser yrkande beslutar föreslå regeringen att samtliga värnpliktsförmånervärdesäkras. Beträffandevissa skattefrågor behandlar utskottet delsmotionen 1975:2056 av i m. fi. (c), i vilken hemställs attriksdagen med anledning av propositionen 1975:37 beslutar anhålla om atlregeringen tillsätter en utredning med uppdrag att komma med förslaginnebärande ett nytt förmånssystem för värnpliktiga grundat på principen ombeskattad värnpliktslön, delsmotionen 1975:2057 av m, fi, (c), i vilken hemställs atl riksdagenbeslutar avslå propositionen 1975:37 i vad avser den del där del föreslås attersättning till värnpliktiga under repetitionsutbildning och tillcivilförsvarspliktiga skall räknas bort från del kommunala skatteunderlaget. Beträffande frågan om kostnadsansvar för verkskyddbehandlar utskottet motionen 1975:2062 av m. fl. (m), i vilkenhemställs att hos regeringen begär att 1974 årstolalförsvarsut-redning får i uppdrag att med beaktande av vad i motionenanförts överväga frågan om del framtida kostnadsansvaret för verkskydden. De värnpliktigas förmåner utformades i väsentligadelar vid tiden för andra väridskrigel. Förmånssystemet har efter handgenomgått vissa förändringar. Utvecklingen utom och inomförsvaret har emellertid motiverat en översyn av principerna för förmåner tillde värnpliktiga m. fl. Inovember 1970 tillkallades en sakkunnig med uppdrag att utreda systemet förförmåner åt värnpliktiga m. fl. Utredningen, som antog benämningen utredningenrörande systemet för förmåner åt värnpliktiga m.fi., kallas i det följandeförmånsutredningen. Den överlämnade betänkandetVärnpliktsförmåner (SOU 1972:68-69). överlämnade utredningenbetänkandet Civilförsvarsförmåner (SOU 1973:40) med förslag till nyttförmånssystem för de civilförsvarsplikliga. Utredningen fortsätter sitt arbeteoch räknar med att lägga fram förslag omfrivilligpersonalens förmåner. Förmånsutredningensbetänkanden remissbehandlades i vanlig ordning. En arbetsgrupp inomförsvarsdepartementet fick sedermera i uppdrag alt - på grundval avföreliggande utredningsmaterial, remissyttranden saml förslag frånvärnpliktskonferenser, värnpliktiga arbetsgrupper, politiska ungdomsförbund m.m. - arbeta fram förslag till nytt ersättningssystem för värnpliktiga m. fl.Arbetsgruppen redovisade resultatet av sina överväganden i endepartementspromemoria (Ds Fö 1974:2) med prin- cipiellaförslag angående ersättningar åt värnpliktiga m. fl. Även denna promemoria harvarit föremål för remissbehandling. Förmånsutredningensoch arbetsgruppens tankegångar redovisas i propositionen, som innehållerförslag om nytt förmånssystem för värnpliktiga och civilförsvarspliktiga. Medvärnpliktiga jämställs därvid i allt väsentligt vapenfria tjänsleplikliga ochelever i bistånds- och kalaslrofutbildning. Ipropositionen redovisas också förslag till lagändringar som föranleds dels avförslagen i årets budgetproposition om förbättrade värnpliktsförmåner, dels avatt den nya regeringsformen har börjat tillämpas . Förmåneråt värnpliktiga m. fl. Till värnpliktig och fast anställd vidförsvarsmakten som fullgör tjänstgöring enligt värnpliklslagen (1941:967) samlvärnpliktig som genomgår utbildning till befattning för kompanibefäl ellermotsvarande utbildning som inte fullgörs enligt nämnda lag utgårvärnpliktsförmåner av olika slag. N u -varande förmånssystem omfattar följandekontanta ersättningar och andra förmåner. Värnpliktigfår penningbidrag, tjänstgöringspremie och utbildningspremie.Tjänstgöringspremien ulgår efter ett visst antal dagars tjänstgöring och utbildningspremientill värnpliktig som har uttagits för och med godkända vitsord genomgåttbefälsutbildning. Vid sjö- och flygtjänstgöring utgår särskild ersättning somockså den varierar efter den värnpliktiges ijänslegrad och arten avtjänstgöring. Under utbildningen till regementsofficer kan värnpliktig efterviss lid i stället för penningbidrag fl ersättning med belopp som motsvararviss del av månadslönen i löneklass T 3. Vidutryckning från grundutbildning erhåller värnpliktig utryckningsbidrag. Värnpliktigfår också familjebidrag. Rätten härtill är behovsprövad. Familjebidrag Ulgårkontant och omfattar familjepenning, bostadsbidrag, näringsbidrag, sjukbidragoch begravningsbidrag. Familjepenningbeviljas med visst belopp för dag för hustru, frånskild hustru och - undervissa villkor - husföreståndarinna samt med ett lägre belopp för dag för annanfamiljemedlem. Borvärnpliktig tillsammans med familjemedlem ulgår bostadsbidrag motsvarandekostnaderna för den värnpliktiges och familjemedlemmens bostad. Förensamstående värnpliktig beviljas bostadsbidrag endast i den mån särskildaskäl föreligger. Värnpliktig kan få särskilt bostadsbidrag för uppvärmningskostnader(bränslebidrag), flyttningskostnader och magasinerings-kostnader saml i vissafall särskilt bidrag för mer än en bostad. Värnpliktigsom driver näring eller rörelse kan fl näringsbidrag med visst belopp för dagför att bestrida kostnader som uppkommer till följd av tjänstgöringen. Under tjänstgöring fårvärnpliktig ett visst antal fria resor. harhan rätt att köpa ett valfritt antal resor till ett enhetspris av . Båda slagen av resor gäller valfri ort inom landet. Värnpliktigerhåller fri förplägnad, fri inkvartering saml fri hälso- och sjukvård. Undervissa förutsättningar kan i stället för fri förplägnad utgåförplägnadsersällning, mållidsersältning, mässpenningar ochfärdkostersätt-ning. I vissa fall utgår inkvarieringsersätlning i stället förfri inkvartering. Om övernattning är nödvändig vid fri resa får värnpliktigersättning för nattlogi. Värnpliktig som har tillstånd alt i tjänsten användaegna kläder får beklädnadsersätlning. Samtligaredovisade ersättningar är skattefria utom de särskilda ersättningarna vidsjö- och fiygtjänstgöring saml näringsbidragen. Vadförmånerna konkret innebär framgår närmare av bifogade sammanställning (bilaga1). I sammanställningen redovisas värnpliktsförmånerna med de förbättringar somriksdagen har beslutat om (prop. 6 s. 67, FöU 1975:3, rskr1975:25). Ensamstående värnpliktiga får ökade möjligheter all erhållabostadsbidrag och de som under tjänstgöringen har erhållit familjebidrag fårbehålla detta efter utryckningen. framhåller i propositionen inledningsvis atl de värnpliktigasvillkor under en följd av år successivt har förbättrats. Han konstateraremellertid atl värnpliktstjänstgöringen fortfarande innebär bl. a. ekonomiskauppoffringar för många värnpliktiga. Dessa uppoffringar blir mera kännbara omden värnpliktige har bildat familj eller har annan försörjningsbörda. Strävanmåste vara alt förbättra de ekonomiska och sociala betingelserna undervärnpliktstjänstgöringen. Vad det nu gäller är - framhåller statsrådet - altskapa en principiell grund för ett nytt förmånssystem. Storieken av insatsernaflr bedömas i varje års budgetarbete. Idet nya system som föreslås skall ersättningen till värnpliktig undergrundutbildning utgå med dels en fast ersättning för dag, dels en kompletterandeersättning för den den värnpliktige las i anspråk i jämförelse medflertalet andra värnpliktiga. De nuvarande utbildnings- ochtjänstgöringspremierna liksom kopplingen mellan lön och grad slopas. Härigenomerhålls ett ersättningssystem som grundas enbart på det antal tjänstgöringsdagarsom den värnpliktige las i anspråk. Om utbildningspremierna sommotivationsfaktor i utbildningen, främst för plutonsbefalsvärnpliktiga, anförstatsrådet (s. 67) följande: För egen del anserjag att man bör kunna räkna medatt här aktuell grupp av värnpliktiga gör sitt bästa under utbildningstiden.Premier får också anses vara ett i princip främmande inslag i ettersättningssystem för den obligatoriska utbildningstiden. Ulbildningspremierunder den obligatoriska utbildningen strider vidare mol principerna försystemet med trappstegsvisa höjningar av dagpenningen som syftar till altkompensera dem som har särskilt lång tjänstgöring. Systemet med en fast och en röriig ersättning förvärnpliktiga under grundutbildning skall tillämpas också för utbildning tillvärnpliktig officer och reservofficer. För dessa kategorier skall vidarenuvarande system med ut- Om premiernas storlek uttalar statsrådet (s. 68) bl. a. följande: Frågan om utbildningspremiernas storiek för de olikakategorierna har aktualiserats av vissa remissinstanser, bl. Del har därvid med hänvisning tillvissa rekryteringssvårigheter framförts krav på höjning av nuvarandepremiebelopp. Denna fråga behöver enligt min mening prövas ytterligare.Systemet med för ifrågavarande utbildningar är f n. inte likformigtför försvarsgrenarna. Det finns variationer både i fråga om förekomsten avpremier och beloppens storiek. Jag avser därför att närmare låta pröva fråganom en likformig tillämpning mellan försvarsgrenarna av systemet medulbildningspremier. Ersättningssystemet för värnpliktiga undergrundutbildning skall tillämpas också för värnpliktigaregementsofficersaspiranter. När det gäller dessa aspiranler har man frånfackligt håll yrkat att aspiranterna efter viss lids utbildning skall fl fastanställning. Föredragande statsrådet anser atl man på denna punkt bör avvaktaresultatet av pågående arbete med en ny be-fälsordning. Beträffandedet familjesociala stödet förordar statsrådet bl. a. atl kvinna som denvärnpliktige varaktigt bor tillsammans med skall likställas med hustru ibidragshänseende, att hustru (motsvarande) flr bidrag endast underförutsättning att hon vårdar barn i hemmet eller om synneriiga skäl föreliggeroch alt endast två familjepenningbelopp skall finnas, nämligen ett för hustru(motsvarande) och under vissa villkor husföreståndarinna saml ett annat förbarn och vissa andra anhöriga. Socialhjälpsnormen för skallvara styrande för familjebidragens storiek. Ifråga om bostadsbidraget föreslås ingen ändring. Ökade medel skall docksuccessivt ställas till förfogande för bostadsbidrag ål ensamstående för alt enmer generös bedömning skall kunna göras i gränsfallen. Nugällande reseförmåner anser försvarsministern vara i stort sett tillfredsställande.Förbättringar av resemöjligheterna bör enligt statsrådet i första handinriktas pä atl hjälpa dem som har långa och/eller tidsödande resor tillhemorten. Värnpliktigaunder repetilionsutbildning föreslås få ersättning enligt modell eftersjukpenningförsäkringen. Därmed får de av sin civila lön. Detta innebäratt man tillämpar ett i samhället i övrigt accepterat ersättningssystem ochmedför väsentliga administrativa rationaliseringar. Systemet skallkompletteras dels med en befattningspenning för dem som genom sin befattning ikrigsorganisationen har särskilt merarbete och ansvar, dels med en nedregaranlinivå för dem som av olika anledningar inte omfattas avsjukförsäkringssystemet. För den begränsade grupp som inte tillgodoses genomdet nya systemet föreslås ett kompletterande familjesocialt stöd, motsvarandeskillnaden mellan familjebidragsbehovet och utgående ersättning. Ersättningenligt sjukpenningförsäkringen är beskattningsbar inkomst. På samma sätt somsjukpenningutbetalningarna skall ersäUningen under re- petilionsutbildningi skattehänseende räknas bort från del kommunala skal-teunderiaget. Propositioneninnehåller inte några förslag om ändring av reglerna angående ersättning pågrund av skada under militärtjänstgöring. Försvarsministern är inte hellerberedd atl förorda en automatisk indexreglering av de olika ersättningarna utomvad avser den indexreglering som sker genom anknytningen tillsjukpenningförsäkringen. 1propositionen föreslås alt administrationen av samtliga ersättningar somanknyter till sjukpenningförsäkringen skall föras över till försäkringskassorna.På sikt kan det också bli aktuellt att till försäkringskassorna i större ellermindre omfattning flytta över administrationen av det familjesociala stödet iövrigt. De kommunala familjebidragsnämnderna kommer härigenom alt avlastas endel av sina uppgifter. Vidare kommer kommunernas kostnader för det direktafamiljebidragsslödet atl minska genom del föreslagna ersättningssystemet. Avsiktenär alt genomföra reformerna successivt. Anknytningen till sjukpenningförsäkringenavses ske tidigast . Utskottetdelar den allmänna syn på värnpliktstjänstgöringen och de värnpliktigasförmåner under tjänstgöringen som kommer till uttryck i propositionen. Denligger också i linje med tidigare uttalanden av (jfr FöU 1972:17 s.56). Det är således angelägel all de olika värnplikts-förmånerna sammantagnager den värnpliktige förutsättningar att fullgöra tjänstgöringen och återgåtill civilt arbete utan annan uppoffring än den som värnplikten i sig självinnebär. Itakt med prisutvecklingen och den allmänna standardulvecklingen harvärnpliktsförmånerna successivt förbättrats. Efter förslag iårets budgetproposition har beslutat om ytterligare uppräkningav värnpliktsförmånerna. Utryckningsbidraget har med verkan fr. o. m. den 1januari 1975 höjts från 400 till I . Övriga förbättringar gäller fr. o.m. Detkan anföras en rad skäl för alt - som har skett - se över förmånssystemet idess helhet. De värnpliktigas ekonomiska och sociala situation har påtagligtförändrats. Samhällets syn på frågor som har betydelse för förmånssystemet harförskjutits. Utbildningsförhållandena har ändrats i olika avseenden. Allt somallt har utvecklingen i samhället aktualiserat behovet av nya riktlinjer förbestämmande av ersättningar till såväl värnpliktiga som civilförsvarsplikliga.Till detta skall läggas alt det nuvarande systemet med alla förändringar somgenomförts har blivit alltmer svåröverskådligt, vilket i och för sig motiveraten översyn av bestämmelserna. Detförmånssystem som skisseras i propositionen bygger på resultaten avförmånsutredningen och förslagen från en särskild arbetsgrupp inom försvarsdepartementet.Strävan har varit all förbättra de ekonomiska och sociala betingelserna undervärnpliktstjänstgöringen. Vad det nu gäller är, som föredragande statsrådetframhåller, atl skapa en principiell grund för ett nytt förmånssystem.Storieken av insatserna flr fastställas vid den åriiga bud-gelbehandlingen. Utskottelhar för sin del inte något atl erinra mot den principiella uppläggningen avförmånssystemet som bl. a. innebär atl dagersättningen differentieras medhänsyn till tjänstgöringens längd. Med en sådan uppläggning aversättningssystemet bortfaller behovet av särskilda för värnpliktigaunder grundutbildning. De som las ut till längre tjänstgöring får genomförslaget en automatisk förhöjning. Utskottet finner det riktigt all man pådetta sätt värderar arbetsinsatserna lika högt, oavsett vilken uppgiftvederbörande är uttagen till, och avstyrker därmed bifall till motionen1975:2061 (m), yrkande 1 såvitt gäller under grundutbildning. Närdel gäller frivillig utbildning till värnpliktig officer och reservofficer ärdet däremot motiverat alt ha kvar premierna som komplement till den ersättningofficersaspiranl får . Med hänvisning bl. a. till rådanderekryteringssvårigheter, när det gäller dessa befälskate-gorier, har man iolika sammanhang krävt en höjning av premiebeloppen, som legat stilla sedan år1967. Yrkanden härom har också förts fram i motionerna 1975:1183 (m),1975:2060 (m) och 1975:2061 (m), yrkande I. har anfört (FöU 1973:23 s. 5) kommer reserv- ochvärnpliktsbefälet även alt ha avgörande betydelse för krigsorganisationensfunktionsduglighet. Del är därför betydelsefullt att man kan tillgodose behovetav välutbildad personal inom dessa befälsgrupper. Förmånsutredningenansåg rimligt'att ifrågavarande utbildningspremier räknas upp med i genomsnittomkring räknat på de belopp och efter de utbildningsförhållanden somgällde under /72. Premiernasstorlek är emellertid endast en av faktorerna som kan inverka på rekryteringentill värnpliktig officer och reservofficer. I årsredovisningen för del militäraförsvaret under /74 (s. 10-11) anmäler överbefälhavaren atl myckel allvarligt på den ptillräckliga rekryteringen av reservofficerareinom armén. En viktig orsak anges vara del konkurrensförhållande med civilutbildning som har uppstått genom atl kurser vid universitet och högskolor oftapågår och påbörjas före den , dvs. under lid som f n. tasi anspråk för reservofficersutbildning. Medskrivelse har överbefälhavaren med hänvisning tillrekryteringslägel hemställt atl chefen för försvarsdepartementet låter se övergällande belopp för utbildningspremier till reservofficerare. Enligt överbefälhavarenbör höjda utgå redan till dem som går igenomreservofficerskurser. och har ävenReservofficerarnas centralorganisation gjort framställningar om en höjning avpremierna vid utbildning till reservofficer. Utskottetanser sig i detta sammanhang inte böra förorda all ifrågavarandeutbildningspremier skall höjas. Försvarsministern (s. 68) uttalar att fråganbör prövas ytteriigare och att man därvid bör överväga frågan omen likformig tillämpningmellan försvarsgrenarna av systemet med utbildningspremier.