bet · FY01JuU1 · 1975-12-31 00:00:00 — a. av hänsynentiU principen om domstolamas självständighet och av de begränsningar som måsteföreligga i möjligheterna för ett administrativt organ att bedöma de sökandesdomarkvaliteter. Liknande tankegångar utvecklas i motionen 1975: 1103. I motionen1974:1990 framförs som andrahandsyrkande att nämnden skall utses avdomstolarna själva och administrativt knytas till en hovrätt. I motionen 1974:1991 betonas särskilt att centralmyndighetens chef, ledamot av myndighetensstyrelse eller befattningshavare vid myndigheten inte får ingå i nämnden.Enligt motionärernas mening bör det förslagsställande organet stå helt frittfrån centralmyndigheten. Deras i andra hand framställda yrkande innebär attförslagsorganet bör utformas med beaktande av dessa synpunkter. Utskottet,som uppmärksammat att domarutredning i sitt avlämnadebetänkande redovisar ingående överväganden rörande behovet av entjänsteförslagsnämnd och en sådan nämnds sammansättning m. m., hyserförståelse för uppfattningen att ställningstagandet till frågan om enförändring av det nuvarande förslagsförfarandet lämpligen bör anstå såsommotionärerna förordat. Övervägande skäl, bl. a. det starka intresset av atttjänsteförslagen avges av ett enda förslagsorgan och grundar sig påbedömningsgrunder som är enhetliga för både de allmänna domstolarna och deallmänna förvaltningsdomstolarna, talar dock för att man redan nu bör övergåtill det av departementschefen föreslagna systemet med entjänsteförslagsnämnd. Behovet av ett sådant organ har också om än från delvisandra utgångspunkter bestyrkts av en i denna del enig domarutredning. Att nuinrätta en tjänsteförslagsnämnd innebär enligt utskottets mening inte någotföregripande av statsmaktemas beslut i anledning av utredningens betänkande,som kan medföra svårigheter vid den fortsatta handläggningen av betänkandet.Utskottet kan således inte ansluta sig till yrkandena i motionerna 1974:1990,1974:1991, 1975:1103 och 1975: 1126 om att det nuvarandetillsättningsförfarandet skall bibehållas. Vadangår tjänsteförslagsnämndens ställning och sammansättning tvekar utskottet omlämpligheten av den ordning som departementschefen förordar. I likhet medmotionärerna finner utskottet av principiella skäl att avgivande av förslag vidtillsättning av ordinarie domartjänster hör till de administrativa uppgiftersom inte bör ligga inom centralmyndighetens kompetensområde. Nämnden bördärför inta ställningen som etti förhållande till centralmyndigheten helt fristående organ. Samma skäl talarför att centralmyndighetens chef inte bör vara självskriven ordförande itjänsteförslagsnämnden. Dennes speciella erfarenheter och kunskaper böremellertid tillvaratas genom att han ingår i nämnden. Beträffandeordförandeskapet har utskottet stannat för att regeringen med hänsyn tillsakens grannlaga natur bör utse ordförande. Mot departementschefens förslagom nämndens sammansättning i övrigt har utskottet ingen erinran. förslag om en öppnare domarbana genomförs, får frågangivetvis prövas på nytt. Det ter sig naturligt att nämndens kansligöromålutförs inom centralmyndigheten som har samlad tillgång till persondata rörandeall domarpersonal. i anledning av propositionen och motionema 1974:1990, 1974: 1991 och1975: 1103 anfört om tjänsteförslagsnämndens ställning och sammansättning börges regeringen till känna. Underdetta avsnitt skall utskottet också behandla ordningen för tillsättande avtjänster som assessor i hovrätt och kammarrätt, revisionssekreterare ochregeringsrättssekreterare. Dessa tjänster tillsätts avregeringen. Enligt vad departementschefen föreslår i propositionen börtillsättningsbesluten i den nya ordningen ankomma på . Förslagetkritiseras i motionema 1974: 1990, 1974: 1991, 1975: 1103 och 1975: 1126 frånsamma utgångspunkter som anfördes i fråga om ordningen för tillsättande avordinarie domartjänster. I den förstnämnda motionen framförs i första handtanken att någon ändring i tillsättningsförfarandet inte bör ske i avbidan påresultatet av domarutrednings arbete. I andra hand förordas atttjänsterna tillsätts av den domstol där tjänsten finns. I motionen 1974:1991,1975: 1103 och 1975: 1126 framställs yrkanden av innebörd att den nuvarandeordningen skall bestå. mening talar samma principiella skäl som uteslutercentralmyndigheten från prövning av ärenden angående utnämningar av ordinariedomare för att ärenden om tillsättning av tjänster som assessorer,revisionssekreterare och regeringsrättssekreterare inte bör ankomma påmyndigheten. Med hänsyn till de övergripande bedömningar som erfordrasbeträffande bl. a. antalet ifrågavarande tjänster och fördelningen av antalettjänster mellan skilda domstolar bör uppgiften icke heller läggas påvederbörande domstol utan, såsom motionärerna föreslagit, kvarstanna hosregeringen. Förslag om förordnande bör avges av vederbörande domstol. ställningstagande som även tillgodoser förstahandsyrkandet imotionen 1974: 1990 saknas i enlighet med yrkandet härom i motionen 1974:1991 anledning att nu vidta i propositionen föreslagen ändring i 4 kap. 2 §rättegångsbalken. Vad utskottet i anledning av propositionen och motionerna1974:1990, 1974:1991, 1975: 1103 och 1975:1126 anfört angående tillsättnmg av tjänstersom assessor, revisionssekreterare och regeringsrättssekreterare bör gesregeringen till känna. Närdet gäller fiskaler och fiskalsaspiranter bör den nuvarande tillsättningsordningenbestå. Notarietjänstgöring (tidigare tingsmeritering)fullgörs vid tingsrätt eller länsstyrelse eller vidbåda slagen av myndigheter. Det finns också möjlighet till utbytestjänstgöringhos åklagarmyndighet, polischef, kronofogdemyndighet, annan myndighet elleradvokat. Som ett centralt organ för prövning av frågor om notarietjänstgöringfungerar notarienämnden (NON). Nämnden har att fastställa allmänna riktlinjerför notarietjänstgöring, handlägga ärenden om antagning tillnotarietjänstgöring och om förordnande på notarietjänster, pröva frågor omutbytestjänstgöring samt planera och samordna notarietjänster vid de olikamyndigheterna. NON består av ordförande, vice ordförande och fyra andraledamöter, varav en representant från domarkåren, en från och en . NON:s kansligöromål fullgörs av . Närdet gäller frågor om notarietjänstgöring föreslås i propositionen att NONorganisatoriskt inlemmas i centralmyndigheten och att nämndens uppgifterbegränsas till samordning och avgörande av principiella frågor rörandetillsättning av notarietjänster och notarietjänstgöring. Rutinärenden om bl. a.antagning till notarietjänstgöring bör avgöras av centralmyndigheten. Imotionen 1974: 1989 yrkas att skall uttala sig för att NON ävenframgent skall svara för antagning till notarietjänster. Yrkandet motiveras avatt det i många fall kan vara förenat med stora svårigheter att skilja mellanlöpande och principiella ärenden. Enligt motionären uppkommer frågor avprincipiell natur i ett mycket stort antal ärenden. Det gäller enligtmotionären särskilt den värdering i merithänseende av olika typer av praktikoch arbetslivserfarenhet som de sökande åberopar. Bedömningar av detta slagbör enligt motionären också i fortsättningen ske i ett kollegialt sammansattorgan där erfarenheter från olika juridiska verksamhetsområden ges möjlighetatt påverka bedömningen. Tillstöd för den av departementschefen föreslagna förändringen beträffande NON:sställning och uppgifter kan bl. a. anföras att antalet antagningsärenden ärmycket stort, att flertalet av förekommande ärenden är av relativt enkelbeskaffenhet och att åtskilliga principfrågor bl. a. rörande meritvärderingredan lösts av NON. Frågor av principiell natur får emellertid enligtutskottets mening föratsättas komma upp även . , t. ex.i de icke ovanliga fallen då flera sökande konkurrerar med praktiskt tagetlikvärdiga meriter, måste det vara av värde att kunna ta i anspråk ensakkunskap av det slag som f.n. finns i NON. Även när det gäller olika frågor rörande utbytestjänstgöringmåste, bl. a. med hänsyn till den mångfald av möjligheter till sådan tjänstgöringsom föreligger, beaktas det principiella värdet av att prövningen ankommer påett kollegialt sammansatt organ som NON. Härtill kommer den i motionen påpekadesvårigheten att skilja mellan principiella ärenden och rutinärenden. Medhänsyn till det anförda anser utskottet, som noterat att underremissbehandlingen bl. NON bestämt uttalat sig för att den nuvarandeordningen bör bibehållas, att NON även bör svara för antagningentill notarietjänster. Vid detta ställningstagande utgår utskottet från att NONi likhet med vad som ägt rum bör kunna överlämna ett stort antalärenden av enkel beskaffenhet eller grupper av sådana ärenden till ledamot avnämnden eller till tjänsteman som fullgör kansligöromål åt nämnden. Densålunda förordade ordningen för beslutsfattandet inom NON bör leda till attNON efter inrättande organisatoriskt får samma friståendeställning som den har i förhållande till . NON:skansligöromål bör utföras inom centralmyndigheten. i anledning av propositionen och med tillstyrkande av motionen 1974:1989 uttalat angående notarienämndens ställning och uppgifter bör gesregeringen till känna. Centralmyndighetensuppgifter i fråga om de allmänna advokatbyråerna, m. m. Förnärvarande är för rättshjälpen och handhar bl. a.ekonomiadministrativa uppgifter beträffande de allmänna advokatbyråerna.Enligt departementschefen bör den nya centralmyndigheten överta dessauppgifter. I motionen 1974:1991 uttalas bl. a. att det med hänsyn till kravetpå partsombudens självständighet gentemot dom-stolama är principiellt oriktigtatt den myndighet som centralt skall administrera domstolarnas verksamhetskall fullgöra motsvarande uppgifter beträffande de allmänna advokatbyråerna.Mot denna bakgmnd yrkar motionärerna att beslutar att de uppgifterbeträffande de allmänna advokatbyråerna som f. n. handläggs av förs övertill annan myndighet än centralmyndigheten för domstolsväsendet. Ianledning av motionsyrkandet vill utskottet erinra om att statsmakterna isamband med rättshjälpsreformens genomförande tog ställning till frågorna omvalet av centralmyndighet för rättshjälpen och om myndighetens uppgifterbeträffande de allmänna advokatbyråema. I sitt av i denna delgodkända betänkande (JuU 1972: 12) uttalade utskottet att det syntes lämpligtatt det blivande.domstolsverket med hänsyn bl. a. till de arbetsuppgifter avpersonal- och ekonomiadministra-tiv natur som denna myndighet kunde väntas fåbeträffande domstolsväsendet och i viss mån beträffande åklagarväsendet fickansvaret ocksåför uppgifter av motsvarande slag inom rättshjälpsområdet. Utskottet anslötsig också uttryckligen till tanken att hinder inte föreligger för attdomstolarna och de allmänna advokatbyråerna i rent administrativt hänseendesorterar under samma centralmyndighet. Att, såsom hade föreslagits i en motion,överväga inrättandet av ytterligare en central myndighet på rättsväsendetsområde vid sidan av kunde enligt utskottets mening bl. a. medhänsyn till statsfinansiella synpunkter inte komma i fråga. Utskottet saknaranledning att nu frångå sitt tidigare ställningstagande på vilket nu rådandeordning har grundats. Utskottet avstyrker därför bifall till det härbehandlade yrkandet i motionen 1974:1991. Idetta sammanhang vill utskottet kort beröra centralmyndighetens funktioner sombesvärsinstans enligt rättshjälpslagen. Dessa funktioner handhas f. n. av enbesvärsnämnd som finns inom . I nämnden ingår företrädare för domarkåren ochadvokatkåren samt ledamöter med erfarenhet av riksdagsarbete. Nämndensställning i den nya administrationen berörs av departementschefen i huvudsak enbartpå det sätt att han uttalar att centralmyndighetens uppgift att pröva besvärenligt 49 § första stycket rättshjälpslagen bör fullgöras av en särskildbesvärsnämnd inom myndigheten. Skälliknande dem som enligt vad utskottet i det föregående anfört motiverar atttjänsteförslagsnämnden och NON får en i förhållande till domstolsverketfristående ställning talar i viss mån för att inte heller besvärsnämnden börinlemmas i centralmyndigheten. I samband med rättshjälpsreformen godtogemellertid att centralmyndigheten skulle utgöra fullföljdsinstans vidtalan mot beslut av rättshjälpsnämnd och därvid ha en för uppgiften särskiltavpassad sammansättning. Några olägenheter av denna ordning med en särskildnämnd inom centralmyndigheten har såvitt känt inte yppats. Med hänsyn härtilloch då besvärsnämndens uppgifter inte motiverar en sådan fristående ställningsom utskottet förordat beträffande tjänsteförslagsnämnden och NON anser utskottetatt anledning inte nu föreligger att ompröva nämndens ställning som organ inomcentralmyndigheten. Utskottet utgår från att den sammansättning, sombesvärsnämnden främst av rättssäkerhetsskäl givits, kommer att förblihuvudsakligen oförändrad. I propositionen föreslås att myndighets befogenheti ärenden enligt 23 §, 26 § andra stycket och 27 § andra stycketstatstjänstemannalagen skall ankomma på centralmyndigheten. Det är här fråga omärenden om disciplinstraff, åtalsanmälan och om skyldighet för tjänsteman, soinefter åtal eller disciplinärt förfarande dömts till suspension, att flytta fråntjänstebostad eller fri bostad. Det gäller vidare ärenden om av- stängningav tjänsteman i samband med att åtal anställs eller disciplinärt förfarandeinleds samt ärenden om avstängning och läkarundersökning vid fall av bristandetjänstduglighet beroende på sjukdom eller liknande. Den föreslagna ordningenkritiseras i motionerna 1974: 1990 och 1974:1991. I den förstnämnda motionenuttalas att förslaget att lägga de disciplinära befogenheterna inomdomstolsväsendet på centralmyndigheten synes oförenligt med principen omdomstolarnas självständighet. Motionärerna anser det också opåkallat att nuvidta några förändringar i det aktuella hänseendet eftersom en propositiongrundad på ämbetsansvarskommitténs överväganden i fråga om bl. a. de disciplinärabefogenheternas fördelning kan väntas bli förelagd . I motionen1974: 1991 anförs att ifrågavarande ärenden inom domstolsområdet bättre kanbedömas av hovrätterna, som f. n. handhar sådana uppgifter. Uppgifterna börankomma på centralmyndigheten endast beträffande dess egen personal.Motionsyrkandet går ut på att någon ändring inte skall ske i fråga omutövandet av myndighetsfunktioner på det berörda området. Utskottetvill först slå fast att ingen dömande personal är underkastad disciplinärtansvar och att den i propositionen föreslagna ordningen inte berör dennakategori tjänstemän. Beträffande den dömande personalen skall alltså behörighetenatt besluta i de ärenden det här gäller inte tillkomma . Det äremellertid att märka att förslaget berör jämte den ickerättsbildade domstolspersonalen den inom domar karriären i detta sammanhang från principiell synpunkt betydelsefulla gruppen av fiskaler i hovrätt och i kammarrätt. mening saknas bärande skäl mot att tilläggs uppgifteri disciplinära och liknande hänseenden beträffande den icke rättsbildadedomstolspersonalen. Utskottet har därför ingen erinran mot den i propositionenförordade ordningen såvitt gäller denna personal. När det gäller denrättsbildade personalen talar emellertid enligt utskottets mening starka skäl,bl. a. hänsynen till principen om domstolarnas självständighet, för attdomstolsverket inte bör tillerkännas några befogenheter i de ärenden det härgäller. Utskottet förordar därför att från disciplinäramyndighet undantas förutom dömandepersonal som är undantagen enligt nuvarande ordning all övrig rättsbildad domstolspersonal som har eller kan förväntas få dömande uppgifter. Utskottets ställningstagande hindrar inte att frågor om disciplinansvaret beträffande den icke rättsbildade personalen blir föremål för ytterligare överväganden i samband med förestående prövning av ämbetsansvarskommitténs förslag. här i anledning av propositionen och motionema 1974: 1990 och 1974:1991 uttalat bör ges regeringen till känna. Som nämnts i det föregående skall enligt tidigareriksdagsbeslut inrättas och förläggas tillJönköping. Ipropositionen anför departementschefen bl. a. att det vid genomförandet av dennya domstolsadministrationen är angeläget att provisoriska förhållanden underen övergångstid så långt möjligt undviks samt att regeringen bör bemyndigas attvidta de förberedelseåtgärder som påkallas för genomförandet. Vidare anför hanatt det både av hänsyn till nuvarande personal och av rekryteringsskäl menockså av hänsyn till den löpande verksamheten vid myndigheterna inomförvaltningsområdet kan visa sig nödvändigt att centralmyndigheten successivtunder en övergångstid tar över de uppgifter som skall ankomma på myndigheten iden nya administrationen. Av samma skäl kan det enligt departementschefenockså visa sig nödvändigt att utflyttningen till av den verksamhetsom nu bedrivs vid sker successivt, övergångstiderna bör dock enligt hansmening inte sträcka sig längre än till utgången av . Regeringen börockså enligt departementschefen erhålla bemyndigande att besluta om densenareläggning av reformen som kan visa sig nödvändig på grund av förseningarsom inte nu kan förutses. Imotionerna 1974: 1991 och 1975: 1126 framställs yrkanden om att tidpunkten förcentralmyndighetens inrättande bestäms till . Till stöd föryrkandet i motionen 1974: 1991 anförs att det är av vikt både för personal ochdomstolar m. fl. att tidpunkten för inrättandet fastställs redan vidriksdagsbehandlingen. Eftersom det enligt motionärerna f. n. inte synes rådafull visshet om att inrättandet kan ske vid den förut beslutade tidpunkten börmed hänsyn till vad departementschefen anfört inrättandet nu bestämmas tillden . Uppskovsyrkandet i motionen 1975: 1126 motiveras bl. a. medatt ytterligare rådrum erfordras för att anställa personal och få verketsorganisation upprättad. Sistnämnda motion upptar också ett yrkande att degenom propositionen framlagda lagförslagen skall träda i kraft den 1 januari1976. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det bl. a. med hänsyn till den berördapersonalen är angeläget att reformen genomförs . Sammahänsyn föranleder emellertid enligt utskottets mening att starka skäl måsteföreligga för att den redan bestämda tidpunkten ändras. Det förhållandet attuppbyggnaden av verksamheten av naturliga skäl kan komma att behöva skesuccessivt utgör enligt utskottets mening inget sådant skäl. En successiv övergångbör i stället skapa ökade möjligheter för hänsynstagande till de anställdaspersonliga önskemål beträffande tillträdesdag, anstånd med flyttning, m. m.och över huvud taget underlätta verksamhetens igångsättande. Motsvarande hänsynbör tas till personal vid hovrätterna och . Med hänsyn till detanförda och då uppgifter utskottet erhållit inte tyder på att verksamheten ej skulle kunna sättas i gångsåsom planerats, kan utskottet inte biträda motionsförslagen om uppskov.Utskottet avstyrker således bifall till motionerna 1974: 1991 och 1975: 1126 ihär behandlade delar. Begärda bemyndiganden för regeringen att vidtaövcr-gångsåtgärder och att besluta i fråga om genomförandet av reformen börlämnas. När det gäller vissatillståndsärenden inom familjerättens område, vilka avdomstolsstyrelseutredningen föreslås bli delegerade från regeringen tillcentralmyndigheten, förutskickar departementschefen att frågan om erforderligalagändringar skall tas upp . Med hänsyn härtill tarutskottet nu inte ställning till spörsmålet om vilken myndighet som bör beslutai dessa ärenden. Utöver vad som framgår av vad utskottet anfört i detföregående föranleder propositionen icke annan erinran än att utskottet ianledning av motionen 1974: 1991 föreslår en mindre redaktionell jämkning i 1kap. 6 § förslaget till lag om ändring i . Ändringen innebäratt benämningen ting bibehålls i lagtexten. l.att avslår motionen1974: 1991 såvitt däri yrkats avslag på propositionen 1974:149 (yrkande A); 2. att riksdagenbeträffande riktlinjerna för den nya domstolsförvaltningen m. m. såvitt gällerprinciperna för centralmyndighetens ställning och uppgifter m. m., i anledningav propositionen och motionerna 1974: 1990 och 1974: 1991 i denna del, gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende; 3. att riksdagenbeträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller fastställandeav arbetsordning för tingsrätt, i anledning av propositionen och motionerna1974: 1990 och 1974; 1991 (yrkande B 1) i denna del, ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende; 4. att riksdagenbeträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller indelning avchefsrådmän på avdelning, i anledning av propositionen och motionen 1974: 1991(yrkande B 2) i denna del, ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende; 5. att riksdagenbeträffande hovrätts tillsynsskyldighet med avslag på propositionen och medbifall till motionen 1974: 1991 (yrkande B 3) i denna del beslutar att 2 kap. 1§ behålls i oförändrad lydelse; 6. att riksdagenbeträffande bestämmandet av antalet nämnde män i domsaga dels med avslag på propositionen och med bifall till motionen 1974: 1991 (yrkande B 5) i denna del be slutar att 1 kap. 4 § behålls i oförändrad lydelse, dels i anledning av propositionen och motionen i sam ma del antar det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1946: 804) om införande av nya rätte gångsbalken utom såvitt avser ikraftträdandebestämmelsen med den ändring att 22 § erhåller följande såsom utskot tets förslag betecknade lydelse: Maj:ts förslag Utskottets förslag 22 § Bestämmelserna i nya rätte- Bestämmelserna i nya rätte- gångsbalkenom fullföljd av talan gångsbalken om fullföljd av talan mot underrätts beslut i rättegång mot underrätts beslut i rättegång skola äga motsvarande tillämpning skola äga motsvarande tillämpning beträffande talan mot underrätts beträffande talan mot underrätts beslut i fråga, som avses i 4 kap. 5, beslut i fråga, som avses i 4 kap. 5, 7 eller 8 § nämnda balk. Mot 7 eller 8 § nämnda balk. Mot hovrättens beslut i sådan fråga må hovrättens beslut i sådan fråga talan ej föras. eller i fråga som avses i 1 kap. 4§ förstastycket samma balk må talan ej föras. 7.att riksdagenbeträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller inrättandet aven tjänsteförslagsnämnd, med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1974: 1991 (yrkande B 7 a), 1975: 1103 (yrkandena 1 och 2 delvis)och 1975: 1126 (yrkande 1 delvis) i denna del, godkänner vad departementschefenanfört i detta hänseende; 8.att riksdagenbeträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gällertjänsteförslagsnämndens ställning och sammansättning, i anledning avpropositionen och motionerna 1974: 1990, 1974: 1991 (yrkande B 7 b) och 1975:1103 (yrkandena 1 och 2 delvis) i denna del, ger regeringen till känna vadutskottet anfört i detta hänseende; 9.att riksdagenbeträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna m. m. såvitt gällertillsättning av tjänster som assessor, revisionssekreterare ochregeringsrättssekreterare, dels i anledning av propositionen och motionema1974: 1990, 1974: 1991 (yrkande B 8), 1975: 1103 (yrkande 1 delvis) och 1975:1126 (yrkande 1 delvis) i denna del ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende, dels med avslag på propositionen och med bifall tillmotionen 1974: 1991 (yrkande B 9) i samma del beslutar att 4 kap. 2 §rättegångsbalken behålls i oförändrad lydelse; 10. att beträffande deunder punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller notarienämndens ställning ochuppgifter, i anledning av propositionen och med bifall till motionen 1974:1989, ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende; 11. att beträffande deunder punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller centralmyndighetens uppgifteri fråga om de allmänna advokatbyråerna m. m., med bifall till propositionenoch med avslag på motionen 1974: 1991 (yrkande 6) i denna del, godkänner vaddepartementschefen anfört i detta hänseende;