bet · FY01FöU17 · 1975-12-31 00:00:00 — Talan må icke föras mot beslut, som meddelats enligt 19,34, 35, 37 eller 58 §. Under högsta civilförsvarsberedskap så ock eljest närsärskilda skäl äro därtill må myndighet, som meddelat beslut enligt denna lag,förordna att beslutet skall lända till efterrättelse. Denna lagträder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommitfrån trycket i . Bestämmelserna14, 10, 22-30, 32 och 33 §§, 40 § 1 och 2 mom. samt 42, 43, 53-57, 62, 65, 68,78, 80, 81 och 83 §§ tillämpas alltjämt i den äldre lydelsen för tid till ochmed utgången av . Utan hinder avatt de äldre bestämmelserna fortfarande gäller får regeringen för viss tätorteller annan plats bestämma att skyddsrumsplan skall upprättas och antagasenligt grunderna för 24-26, 28 och 29 §§ i den nya lydelsen. Har före den 1juli 1979 byggnadslov eller godkännande enligt 33 § i den äldre lydelsen söktsför byggnadsföretag, som påbörjas efter denna dag, skall äldre bestämmelsertillämpas på byggnadsföretaget, om ej besked påkallas enligt 5. Den som avseratt efter påbörja byggnadsföretag som avses i 32 § i den nyalydelsen får från och med den dag regeringen bestämmer påkallabesked enligt nänmda lagrum huruvida skyddsrum skall anordnas i anläggningeneller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skallberedas plats i detta. Skyddsrum somanordnats enligt äldre bestämmelser skall vårdas och underhällas enligt de nyabestämmelserna i 40 och 53 §§ eller med stöd av förordnande enligt 53 § 2 mom.i den nya lydelsen. Skyddsrumvilket har anordnats som enskilt skyddsrum enligt äldre bestämmelser skallunder civilförsvarsberedskap utan ersättning upplåtas åt befolkningen enligtvad som föreskrives av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Förekommer ilag eller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. I motionen 1975:1935 av i m. (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag om statligfinansiering av allt skyddsrumsbyggande. I motionen 1975:1997 av herrar i (fp) och i (fp) hemställs 1. att nu avslår propositionen 1975:21 och iskrivelse till regeringen begär att frågan om inriktningen avskyddsrumsbyggandet tas upp antingen i samband med försvarsbesluteller , sedan totalförsvarsutredningen lagt sina förslag angåendeperspektivplaner för totalförsvaret för , 2. att i skrivelse till regeringen begär attförslag om utökning av kommunernas ansvar för skyddsrumsplaneringen inteföreläggs utan att kostnaderna för detta redovisats samt attkommunerna fullt ut ersätts för nya kostnader, 3. att i skrivelse till regeringen begär attkommunernas kostnader för skolskyddsrummen inte ökar, 4. att i skrivelse till regeringenframhåller att frågan om sambandet mellan förvarning och skyddsrummensdimensionering och placering - ett problem som särskilt uppmärksammades vid 1972års försvarsbeslut - skall vara belyst innan regeringen föreläggerriksdagen nytt förslag om den framtida inriktningen av skyddsrumsbyggandet, 5. alt i skrivelse till regeringen begär attförslag om framtida statlig finansiering av bostadsskyddsrum skall utformas såatt inte vissa hyresgäster via hyran får subventionera andras skyddsrum, 6. att i skrivelse till regeringenframhåller att underiag inte nu finns för att ålägga kommunerna planering förs.k. "provisoriska skydd", varför den frågan bör aktualiseras förstsedan civilförsvarets perspektivplan föreligger och risker och kostnader fördylika skydd belysts. Imotionen 1975:1998 av m. fi. (m) hemställs 1. att beslutar avslå propositionen 1975:21, 2. att hos regeringen hemställeratt förslagavseende det framtida skyddsrumsbyggandet och dess finansiering föreläggsriksdagen i samband med försvarsbeslut. 1 propositionen redogörs för gällande reglerbeträffande skyddsrumsbyggandet och för resultaten av 1969 årsskyddsrumsutredning. Regeringensförslag till ändring i civilförsvarslagen innehåller de grundläggande reglernaför skyddsrumsbyggandets utförande och planering medan frågor som avseromfattningen av skyddsrumsbyggandet och liknande ambitionsfrågor behandlas iandra sammanhang. I första hand avses den långsiktiga säkerhets- ochförsvarspolitiken samt försvarets planerings- och ekonomisystem ge bakgrundentill beslut i sådana frågor. Föredragande statsrådet framhåller som väsentligtatt de regler som utformas i civilförsvarslagen får en långsiktig inriktningoch görs allmängiltiga så långt det är möjligt. Tillämpningen av reglerna börkunna anpassas till de för varje tidsperiod gällande riktlinjerna förcivilförsvarets utveckling. 1972års försvarsbeslut innebär i vissa avseenden ändrade utgångspunkter förcivilförsvarets planering. Befolkningsskyddet bör enligt försvarsbeslutet ifortsättningen inte inriktas på skydd mot verkningar av vapen som används idirekt bekämpning av befolkningen. Grundläggande för planeringen av åtgärderbör i stället vara att befolkningen kan komma att beröras när militära målbekämpas i samband med en invasion och vid markstrider. Befolkningscentra somsådana bör inte ses som primära mål för angriparen. I första hand skallverkningarna av konventionella stridsmedel beaktas. Åtgärderna skall dessutomutformas så alt möjligheterna tas till vara att till måttliga kostnadsökningaråstadkomma skydd mot ABC-stridsmedel, dvs. kärnvapen samt biologiska ochkemiska stridsmedel. Deninriktning av befolkningsskyddet som försvarsbeslut innebär inverkarpå civilförsvarets fortsatta planering i olika avseenden. I fråga omorganisationen för undsättning, andra skadeavhjälpande åtgärder och utrymningpågår redan en anpassning till de ändrade förutsättningarna. Försvarsministernanser det vara angeläget att också skyddsrumsbyggandet anpassas tillgrundsynen i försvarsbeslutet. F.n. råder brist på skyddsrum. Bristen på skyddsrum är stor i vissa tätorter.Detta gäller särskilt de större tätorternas innerområden, som praktiskt tagethelt har varit undantagna från skyddsrumsbyggande . Försvarsministernavser att i annat sammanhang föreslå regeringen att häva det undantag som finnsför innerområdena. På lång sikt blir det härigenom möjligt att förbättraskyddet för befolkningen där. Det kommer emellertid att råda brist på skyddsrumunder en avsevärd tid framåt om inte andra åtgärder också vidtas för att hjälpaupp situationen. Skyddsrum saknas också på grund av att de nuvarande reglernaundantar låghusbebyggelsen. Ipropositionen redovisas synpunkter och förslag i fråga om skyddsrumsbyggandetsplanering och genomförande samt finansiering. Vidare redogörs för hur det nyasystemet är avsett att införas. Beträffande förslagen hänvisas tillpropositionen (s. 110-132) och till den sammanfattning av propositionen somhar återgetts inledningsvis i betänkandet. När det gäller författningsförslagetfinns specialmotivering i propositionen (s. 133-148). Riktlinjerför skyddsrumsbyggandets planering och genomförande I de tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen hävdas att bifall till regeringens förslag innebär att manföregriper nästa försvarsbeslut. Motionärerna uttalar bl. a. att man f. n.saknar viktiga delar av det nödvändiga beslutsunderiaget, främst resultaten avdet studie- och planeringsarbete som pågår inför försvarsbeslutet. Huvudpunkternai de föreslagna riktlinjerna för skyddsrumsbyggandets planering ochgenomförande är följande: Som skall skyddsrum anordnas endast iorter som bedöms kunna bli särskilt utsatta vid stridshandlingar eller hot om skadegörelse - skyddsrumsorter. 1 sådana orter skall också kunna beslutas om för beredelser för att under civilförsvarsberedskap ställa i ordning lämpliga ut rymmen till skyddsrum. Utrymme där man har gjort sådana förberedelser kaUas provisoriskt skydd. Tiden för att ställa i ordning utrymmena till skydds rum kan enligt nuvarande bedömning uppgå till (jfr prop. 6 s. 47). I skyddsrumsorter liksom i andra delar av landetskall fastighetsägare kunna åläggas förberedelser för atl undercivilförsvarsberedskap ordna skyddat utiymme som ger skäligt skydd motradioaktiv strålning, kemiska stridsmedel, splitter och byggnadsras (f n.endast skydd mol radioaktiv strålning). I skyddsrumsorterna skall skyddsrumsbehovet bedömasområdesvis (skyddsrumsområde) och skyddsrum skall inte behöva anordnas i varjebyggnad. Härigenom anses vara möjligt att finna de från civilförsvarstaktiskaoch ekonomiska synpunkter mest fördelaktiga skyddsrumslösningarna och att fåtill stånd en ökad fredsanvändning av skyddsrummen. Några bestämda gränser rörgångavstånden (f n. i allmänhet högst 200 m) till skyddsrummen anges inte.Gångavstånden blir beroende av bl. a. förutsättningarna att förvarnabefolkningen vid fiyganfall. Skyddseffekten hos skyddsrummen skall främst avsekonventionella vapen men också innefatta visst skydd mot kärnvapen samlbiologiska och kemiska stridsmedel, i huvudsak motsvarande skyddseffektenenligt nuvarande bestämmelser för normalskyddsrum. Skyddsrumsutiymmet per person beror bl. a. på hurskyddsrummen utnyttjas med hänsyn till den förvarning som kan istadkommas.Problemen angående förvarning m. m. studeras av isamverkan med överbefälhavaren. T. v. behålls den nuvarande beräkningsgrunden0,75 m' platsyta per person. Skyddsrum skall liksom anordnas i sambandmed nyproduktion av bostadshus och andra byggnader eller anläggningar. Vidberäkning av det antal skyddsrumsplatser som behövs i ett skyddsrumsområdeskall räknas in alla personer som i allmänhet vistas inom området underfredstid, oavsett vilken typ av bebyggelse det är fråga om. Några undantag motsvarandedem som gäller beträffande låghusbebyggelse saml för anläggningar,anstalter, hotell och pensionat om de är avsedda för mindre än 25 personeravses alltså inte förekomma. Något undantag från skyddsrumsbyggande i de störretätorternas innerområden skall inte finnas. De stora brister påskyddsrumsplatser som finns i dessa områden och i områden med visslåghusbebyggelse m. m. skall beaktas genom särskilda åtgärder förbristtäckning. 1 skyddsrumsorterna skall det framtidaskyddsrumsbyggandet regleras genom alt kommunen utarbetar en skyddsrumsplan somsamordnas med den allmänna samhällsplaneringen inom kommunen. Länsstyrelsenmedverkar i planeringen och har liksom tillsyn över byggandet ochunderhållet av skyddsrum. Skyddsrumsptanen avses innehålla översiktligabehovsberäkningar och ge underiag för atl välja ut sådana byggnadsprojekt somlämpligen bör komma i fråga för att inrymma skyddsrum. Planen skall också geunderiag för det handlingsprogram som kan behövas för alt avhjälpa brist påskyddsrum inom redan bebyggda områden. Det skall åligga kommunen all medledning av skyddsrumsplanen besluta om att skyddsrum skall inrättas. Skyldighet att vid byggnadsproduktionen inrätta,utrusta och underhålla skyddsrum skall som vila på byggnadens ägare.Åtgärder för bristtäckning i befintlig bebyggelse skall kommunen svara för. Enligt utskottels mening kan nästa försvarsbeslutfl betydelse för skyddsrumsbyggandet främst beträffande - de strategiska hotbedömningarna (punkten 1 ovan) - den bedömda hotbilden i fråga om vapenverkan(punkterna I och 3 ovan) - ambitionen när del gäller civilförsvarels förmågamed hänsyn till bedömda behov och kostnader - möjligheterna inom totalförsvaret att åstadkommaförvarning vid flyganfall (punkterna 2 och 4 ovan). 1 propositionen föreslås att det som skallvara regeringen som fastställer vilka orter som skall vara skyddsrumsorter.Detta skedde . Antalet skyddsrumsorter är f. n. ca 200,huvudsakligen orter med mer än 5 000 invånare. Civilförsvarets perspektivplanoch förslag års försvarsutredning avses ge underiag för att bedömavilka orter som i fortsättningen bör vara skyddsrumsorter. Beträffandevalet av skyddsrumsorter måste hänsyn tas till att skyddet genom skyddsrumförutsätter en långsiktig inriktning av skyddsrumsbyggandet. Förteckningen avskyddsrumsorter bör därför ändras relativt sällan och först efter ingåendeöverväganden. Utskottet - som inte har något att erinra mot att det får ankommapå regeringen att fastställa förteckning av skyddsrumsorter - erinrar om attutgångspunkterna för val av sådana orter kommer atl finnas i den strategiskasynen enligt nästa försvarsbeslut. Denbedömda hotbilden i fråga om vapenverkan flr betydelse för skyddsnivånbeträffande både skyddsrum och skyddade utrymmen. De föreslagna riktlinjernainnebär i detta avseende en kvalitet på skyddsrummen i huvudsak motsvarandeden hos de nuvarande normalskyddsrummen. När det gäller eventuellaförberedelser för s. k. skyddade utrymmen blir det fråga om ett förbättratskydd jämfört med motsvarande anordningar enligt gäl- landebestämmelser ("skäligt skydd mol radioaktiv strålning"). Ändringen avcivilförsvarslagen i denna del avses inte börja tillämpas före . Civilförsvaretsuppgifter i vårt totalförsvar och den ekonomiska planeringsramen förcivilförsvaret kommer att omprövas i samband med nästa försvarsbeslut. Fråganär då om ell bifall till de nu föreslagna riktlinjerna innebär en olämpligbindning inför försvarsbeslutet. Utskottet anser att så inte är fallet. Destora brister i fråga om skyddsrum som har uppkommit genom undantagen frånskyddsrumsbyggande i vissa tätorters innerområden och beträffande visslåghusbebyggelse m. m. saml den ändrade synen på behovet avskyddsrum påkallar under alla förhållanden åtgärder av det slag somriktlinjerna innebär. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag idenna del ett konsekvent fullföljande av försvarsbeslut. Inom delföreslagna systemet för ett planmässigt skyddsrumsbyggande finns utrymme förolika ambitioner med hänsyn till civilförsvarets uppgifter och tillgängligaresurser. Nuvarande system med viss automatik i skyddsrumsbyggandet skullesåvitt utskottet kan bedöma inte motsvara behoven i fortsättningen. Fråganom skyddsrummens användning med hänsyn till möjlig förvarning vid flyganfall m.m. är under utredning. Utskottet räknar med atl resultaten därav liksom nästaförsvarsbeslut kommer alt påverka planeringen för skyddsrummens belägenhet ochutformning. Avdet sagda framgår atl utskottet inte kan dela motionärernas uppfattning altregeringens förslag föregriper nästa försvarsbeslut eller all nuvarandebeslutsunderiag inte är godtagbart. Riktlinjerna och den till dessa knutnalagen om ändring i civilförsvarslagen ger en moderniserad ram för verksamheteninom denna del av befolkningsskyddet. Såväli årets budgetproposition (bil. 6 s. 44) som i den nu aktuella propositionen(s. 114) anmäler försvarsministern att han i enlighet med 1972 årsförsvarsbeslut avser atl föreslå atl det generella undantaget från atl byggaskyddsrum i de största tätorternas innerområden upphör. uttaladestatsmakterna att det inte längre fanns skäl att generellt undanta dessa innerområdenfrån enskilt skyddsrumsbyggande (prop. 1972:75 s. 118-119, FöU 1972:17 s. 42).Utskottet anser alt det generella undantaget bör upphävas utan ytteriigaredröjsmål. Planering och åtgärder för atl börja minska bristerna i fråga omskyddsrum i dessa innerområden bör sättas i gång . Sådana åtgärder börersättas med statliga medel. Vad utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Idetta sammanhang vill utskottet understryka atl en planläggning för utrymningav tätorter och andra områden bör behållas för att ge handlingsfrihet attbesluta efter den rådande situationen (jfr FöU 1972:17 s. 42). Imotionen 1975:1997 (fp) uttrycks oro för atl "provisoriska skydd" kanbli verkliga dödsfällor. Som har redovisats avses med provisorisktskydd ett utrymme där man har gjort vissa förberedelser som underiättar atlutrymmet senare anordnas som skyddsrum. Arbetet härmed förutsätts enligtnuvarande bedömningar kunna ske och bli beroende av tillgången påbyggnadsresurser m. m. Ett provisoriskt skydd har alltså inget definieratskyddsvärde och ingår inte bland skyddstillgångarna förrän del kan anses varaskyddsrum genom att i huvudsak fylla de krav som i dagens läge gäller förnormalskyddsrum. Enligt utskottets mening bör utrymmen av del slag som del nuär fråga om inte ha en benämning som, ger antydan om skyddsvärde. Utskottetförordar alt benämningen slopas. Detta påverkar lagtexten i 10,22 och 40 §§.Utskottet erinrar om att utrymme med begränsat skyddsvärde i förslaget benämns"skyddat utrymme" (57 ij). Utskottet förordar vidarenågra redaktionella jämkningar i 22 och 29 §§. Försvarsministernanmäler (s. 131) att chefen för kommundepariementet avser alt föreslåregeringen alt en ralionaliseringsundersökning görs beträffandelänsstyrelsernas försvarsenheter. Utskottet vill i anslutning härtill erinraom sitt tidigare uttalande rörande kraven på försvarsenheterna (FöU 1974:20 s.11). Civilutskottethar beträffande skyddsrumsplaneringen lämnat synpunkter rörandeskyddsrumsplanernas karaktär m. m. delar civil-ulskottelsuppfattning atl skyddsrumsplanen inte skall uppfattas som en fysisk plan ibyggnadslagstiftningens mening, konkurrerande med existerande planinslilut Qhprop. 6 s. 46). Utarbetandet av skyddsrumsplanen liksom dessrealiserande förutsätter självfallet en nära samverkan med kommunensbyggnadsnämnd. Som framhållits av civilutskottel är det lämpligt atl arbetetmed anvisningar för skyddsrumsplaneringen -vilket är avsett atl bedrivas i ensärskild delegation - så långt möjligt samordnas med det pågående arbetet påen ny byggnads- och planlagstiftning. Skyddsrum.sbyggandelsfinansiering m. m. I motionerna 1975:1935 (fp) och 1975:1997 (fp)anförs åtskilliga invändningar mot det föreslagna systemet för finansiering avskyddsrumsbyggandet. Vidare framhålls alt kommunernas ansvar förskyddsrumsplaneringen medför en ekonomisk belastning för dem. Somuttalas i propositionen (s. 126) är del en säkerhetspolitisk motivering för attanordna skyddsrum för befolkningen och atl ställa i ordning dem i fredstid.Möjlighet alt skydda befolkningen är en av förutsättningarna för ettmeningsfullt försvar. Från denna synpunkt ligger del nära till hands altbetrakta skyddsrumskoslnaderna som en allmän försvarsulgift. I propositionenföreslås att skyddsrummen i princip alltjämt skall betalas av dem som uppförnya anläggningar och byggnader i skyddsrumsorterna. Kostnaderna för det behovav skyddsrum som avser bostäder skall dock ersättas av statsmedel. Vid ensammanlagd åriig kostnad för skyddsrumsproduktion av omkring 125 milj. kr.beräknas ca en tredjedel komma alt finansieras med avgifter och återstoden medstatsmedel. Utskottet är för sin del berett atl godta detföreslagna finansieringssystemet, som bl. a. förutsätter att man - när detgäller annat ändamål än bostäder - tar ut en särskild skyddsrumsavgift av ägaretill anläggningar och byggnader i samband med att byggnadslov ges förbyggnadsföretaget. Normalkostnadenför en skyddsmmsplats och skyddsrumsavgiftens storlek skall övervägas särskiltoch senare underställas genom lagförslag. Enligt utskottets meningfår man i det sammanhanget anpassa finansieringssystemet så atl man undvikereventuella risker för regionala olikheter när det gäller den ekonomiskabelastningen. Vad utskottet har anfört i denna del bör som sin meningge regeringen till känna. Imotionen 1975:1997 (fp) finns ett yrkande som särskilt avser kommunernaskostnader för skolskyddsrum. Sådan kostnad uppkommer då skolan byggs, dels iform av en skyddsrumsavgift, dels som en byggnadskostnad om skyddsrum skallanordnas i skolbyggnaden. Enligt de föreslagna reglerna skall utgå statsbidragtill skyddsrumsavgiften med två tredjedelar samt ersättning för skyddsrummetsanordnande, vård och underhåll enligt samma regler som för andra skyddsrum.Eftersom gällande regler innebär atl kommunerna ges statsbidrag för anordnandeav skyddsrum med två tredjedelar av kostnaden kommer kommunernasfinansieringsansvar för skolskyddsrum inte atl ändras. Skyddsrumsplaneringenkommer alt medföra vissa kostnader för kommuner med skyddsrumsorter. Samtidigtär det så att kommunerna får del av de besparingseffekter som det nya systemetinnebär. Den särskilda delegation som avses förbereda införandet av den nyaplaneringen torde kunna belysa dessa frågor. Utskottel förutsätter att det nyasystemet inte föranleder ökade kostnader för kommunerna. Vad utskottet nu haranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Civilutskottetansluter sig till regeringens förslag i fråga om principerna för finansieringenav skyddsrum i bostadshus. Civilutskottel har synpunkter på del fortsattaarbetet med ett nytt finansieringssystem som försvarsutskottet ansluter sigtill såvitt gäller samordningen med det nyabostadsfi-nansieringssystemel.Försvarsutskottet vill däremot inte förorda i vissa fall lämnar särskild ersättning för vissa utrymmen. En sådanmöjlighet skulle enligt utskottets bedömning kunna motverka strävan efterlämplig meranvändning av skyddsrummen i fredstid. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet beträffanderiktlinjer för skyddsrumsbyggandets planering och genomförande 1. att med avslag pä motionen 1975:1997,yrkandena 1, 4 och 6, och motionen 1975:1998 i denna del bifaller regeringensförslag. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av propositionen har anfört om upp hävande av det generella undantaget från att bygga skyddsrum i de största tätorternas innerområden samt om åt gärder för bristtäckning i dessa områden, beträffanderiktlinjer för skyddsrumsbyggandets finansiering m. m. 3. att med avslag på motionen 1975:1997,yrkande 3, och motionen 1975:1998 i denna del bifaller regeringens förslag, 4. alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av propositionen saml motionerna 1975:1935och 1975:1997, yrkande 5, har anfört om kommande prövning av normalkoslnadenför skyddsrumsplats och av skyddsrumsavgiftens storlek, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av propositionen och motionen 1975:1997,yrkande 2, har anfört om kommunernas kostnader för skyddsrumsplaneringen, beträffandelag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) 6. att antar regeringens förslag med denändring atl 10, 22, 29 och 40 §§ erhåller följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: 10 S Civilförsvarets omfattning och be-Civilförsvarels omfattning och beskaffenhet inom varje civilförsvars-skaffenhet inom varje civilförsvarsområde skall till sina huvuddrag an- områdeskall till sina huvuddrag angivas i särskild organisa- givas i särskildorganisationsplan. Uppgifter om lionsplan. Uppgifter om skyddsrum ochprovisoriska skyddsrum och utrymmen som skydd skola dock angivas i avses i 22 §andra stycket skola dock s k y dd sru m s pla n. Om sådan angivas iskyddsrumsplan. plan finnas bestämmelser i 4 kap. Om sådan plan finnasbestämmelser 22 s I tätorter och på platser som under 1 tätorteroch på platser som kunna krig kunna antagas bli särskilt utsatta antagas underkrig bli särskilt utsatta vid stridshandlingar eller hot om vidstridshandlingar eller hot om skadegörelse skola skyddsrum an- skadegörelseskola skyddsrum anordnas för befolkningens skydd. Så- ordnas föi' befolkningensskydd. danaorter och platser benämnas i denna lag skyddsrumsorter. Regeringen ellermyndighet som regeringen utser bestämmer vilka orter och platser som skolautgöra skydds-rumsorter. Omregeringen eller myndighet som regeringen utser bestämmer del, skola iskyddsrumsort även vidtagas förberedelser för att under civilförsvarsberedskapkunna iordningställa skyddsrum i utrymmen, som äro lämpliga härför. Sådant utrymmebenämnes i denna lag provisoriskt skydd. danaorter och platser benämnas i denna lag skyddsrumsorter. Regeringen ellermyndighet som regeringen utser bestämmer vilka orter och platser som skolautgöra skyddsrumsorter. Omregeringen eller myndighet som regeringen utser bestämmer det, skola iskyddsrumsorl även vidtagas förberedelser för att under civilförsvarsberedskapkunna iordningställa skyddsrum i utrymmen, som äro lämpliga härför. Skyddsrumbör i första hand anordnas i utrymme, som under fredstid är avsett för annatän skyddsrumsändamål. Om detta ej kan ske, bör skyddsrum anordnas på sådant sättatt det kan användas även under .fredstid.