bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — och1975 har Nederiänderna bidragit med 4,9 milj. dollar, med och med 0,5 milj. dollar. Ett första svenskt bidrag på 10 milj.kr., av de sammanlagda bidragen , har föreslagits ibudgetpropositionen. Fondenssammanlagda tillgångar beräknas uppgå till ca 16 milj. dollar. Ett drygt tiotalprojekt har godkänts och ytterligare ett tiotalprojekt kommer att godkännas under detta år. Erfarenhetenav kapitalfondens verksamhet är sålunda ringa. Utskottel vill uttalaförhoppningen all fondens framtida kapacitet kan förstärkas så att den kankomma alt utvecklas till ett effektivt instrument för landsbygdsutveckling förde fattigaste folkgrupperna. bör då vara berettatt kommande år ytterligare öka stödet, Motionen 730 torde fåanses besvarad i denna del, FN:s särskilda fond for de krisdrabbade länderna 1 motionen 1154 föreslås alt överläggningar upptasmed indusiri- och oljeproducentländer som har intresse för atl i likhet medSverige lämna bidrag till FN:s särskilda fond och därmed fullfölja FN-beslutetom dess verksamhet. Utskottetvill erinra om atl fondens inrättande beslutades av extrageneralförsamling. I fondens styrelse ingår bl. intefått några bidrag. För att den skall kunna bli en kanal för omfattande biståndförutsätts att både de stora i-länderna och oljeländerna bidrar. Ettsamförstånd om bidragsgivningen saknas än så . I avsaknad av medel harfondstyrelsen inga konkreta arbetsuppgifter, I dagslägel, när destora givariänderna är låsta i sina positioner, förefaller utrymmet för svenskainitiativ i denna fråga vara ytterst begränsat. Motionen 1154 torde få ansesbesvarad i denna del. Utskottets hemställan angående yrkandet imotionerna 1975:731, i vad avser anslag till och de regionalautvecklingsbankerna, redovisas under punkten 26 (Bidrag till internationellabiståndsprogram) här nedan. 1. atl anser motionen 1975:730, i vad avserstöd lill Internationella utvecklingsfonden (), om ökat stöd till FN:skapitalfond, besvarad med vad utskottet anfört, 2. att avslår motionen 1975:731, i vad avserutträde ur Väridsbanksgruppen, 3. all anser motionen 1975:1154, i vad avserutbetalning av 252,1 milj. kr. till Internationella utvecklingsfonden (),besvarad med vad utskottet anfört, 4. all avslår motionen 1975:1154, i vadavser förslag om annullering av överenskommelsen om den Ijärde påfyllnadentill , 5. atl anser motionen 1975:1154, i vad avseröverläggningar om bidrag till FN:s särskilda fond, besvarad med vad utskottetanfört. 10.Stöd till enskilda organisationers verksamhet (avseende bl. a. sjukvård,utbildning saml fackligt och kooperativt arbete) Propositionen (s. 71) De sammanlagda bidragen till internationella ochsvenska enskilda organisationer uppgick under /74 lill drygt 50milj. För innevarande och nästa budgetår beräknas denna bidragsgivning ökakraftigt. Bidragtill internationella enskilda organisationer för i huvudsak verksamhet inombefolkningsområdet uppgick under /74 lill 21 milj, kr, ochberäknas för innevarande budgetår uppgå till 30 milj, kr. För budgetåret1975/76 föreslår SIDA ell ökat bidrag till Internationellafamilje-planeringsförbundei (IPPF), Denna organisation förmedlar bistånd tillfamiljeplaneringsverksamhet som bedrivs av medlemsorganisationer i u-länder.Enligt SIDA:s förslag har en utfästelse gjorts till IPPF om ett svenskt bidragpå 25 milj, kr. för vart och eti av budgetåren 1975/76-1977/78, Inom ramenför en treårig utfästelse på 4,5 milj, kr, för budgetåren 1973/74-1975/76kommer bidrag att lämnas till befolkningsprogram. /74 lämnades bidrag på ca 16 milj, kr, till svenska enskildaorganisationer för katastrofinsatser, för stöd lill offren för rasförtryck ochkolonialism i saml för informationsverksamhet i , Motbakgrund av de enskilda organisationernas viktiga roll på dessa områden räknarjag med ett ökat medelsbehov för denna bislåndsgivning under innevarande ochnästa budgetår. Bidragenlill de svenska enskilda organisationernas utvecklingsfrämjande verksamhet harökat kraftigt . Under innevarande budgetår står 30 milj,kr, till förfogande för detta ändamål. En växande andel av stödet har lämnatstill missionssamfunden. Denna andel uppgick /74 till ca 80 %.Under perioden 1962/63-1973/74 har bidragen fördelats regionalt lillAfrika. till och 10 96 till , Huvuddelen av bidragen harlämnats för verksamhet i programländer. Stödet har inriktats påundervisning, sjuk- och hälsovård samt landsbygdsutveckling. Vidprövning av bidrag till enskilda organisationers verksamhet är det angelägetatt försäkra sig om alt projekten är väl förankrade i mottagarlandets allmännautvecklingssträvanden. Bidragen bör i första rummet avse stöd lill delutvecklingssamarbete som bedrivs av egna enskilda organisationer.Även i framliden bör gälla all de statliga bidragen skall stödja verksamhetlill vilken de enskilda svenska organisationerna själva ger betydande bidrag.Liksom skall bidrag även kunna lämnas för verksamhet i länder utanförprogramländernas krets. Denna bidragsgivning bör också kunna avse nya formerför ulbildningsslöd. För /76 beräknas i enlighet med SlDA;sförslag 35 milj, kr, för bidrag lill enskilda organisationer. En betydande delav dessa medel kan även fortsättningsvis väntas gå till missionssamfundensverksamhet. Det är dock angeläget att den inledda bidragsgivningen för stödtill fackligt arbete får ökad omfattning. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m, fl, (m), ivad avser hemställan att hemställer att inom ramen för beviljadeanslag ett belopp om 50 milj, kr, skall uigå lill missionens och de humanitäraorganisationernas biståndsverksamhet (punkt 17), dels motionen 1975:329 av (), varihemställs att uttalar att en undersökning bör ske av möjligheternaatt i ökad utsträckning kanalisera svenskt bilateralt katastroföistånd viamissionsorganisationerna. dels motionen 1975:729 av m, fl, (c),i vad avser hemställan all beslutar ge regeringen lill känna vad imotionen under rubriken anförts beträffande ökat stöd lill uppbyggandet av fackliga och kooperativaorganisationer i (punkt B.Il), dels motionen 1975:730 av m. fi, (fp), ivad avser hemställan alt begär att bestämmelserna beträffande bidraggenom enskilda organisationer tillämpas med sådan smidighet atl hänsyn kan laslill de stora olikheterna i de frivilliga organisationernas karaktär ochresurser (punkt 38) saml att uttalar all inga välmotiverade insatserav mission och andra frivilliga organisationer skall bli utan bidrag på grundav brist på pengar ulan alt om så behövs erforderiiga medel tas fram genom omfördelningmellan anslag (punkt 39), dels motionen 1975:1145 av i Nybrom, fi, (c), vari hemställs alt beslutar som sin principiellauppfattning alt uttala alt en kraftig höjning bör ske av biståndet påkooperationens område, dels motionen 1975:1164 av herrar i ochAhlmark (fp) vari hemställs all i skrivelse till regeringen begärtillsättandet av en pariamentarisk utredning beträffande ell system för stödtill organisationer i andra länder av det slag som skis,seras i motionen ochdärvid uttalar att utredningsarbetet bör inriktas på alt senast 1977skall kunna fatta beslut i ärendet. Stöd lill olika typer av verksamhet i enskildaorganisationers regi behandlas i motionerna 329 och 729, (Stöd lill enskildaorganisationers information om u-landsfrågor behandlas under avsnitt 24 nedan,) Imotionen 329 förordas att katastrofbistånd i ökad utsträckning skall kanaliserasgenom missionsorganisationerna. Detframgår av propositionen 1975:1 att under /74 ett belopp av 7,8milj. utgick lill enskilda organisationer för katastrofinsatser och /75 ett belopp av 8,4 milj. kr. för samma ändamål. Mot bakgrundav de enskilda organisationernas viktiga roll på detta och andra områdenberäknas ett ökat medelsbehov för denna bislåndsgivning under innevarande ochnästa budgetår. Delligger i sakens natur att del särskilt är Svenska röda korset och andra påkatastrofinsatser inriktade organisationer som kommer i fråga för bidrag. Det äremellertid naturligt, att också niissionsorganisationernas erfarenhet ochresurser las lill vara i en kalastrofsituation, när det bedöms vara en effektivväg. Utskottetfinner emellertid inte att det är ändamålsenligt alt uttala generellariktlinjer för kanaliseringen av svenskt bistånd i framtida katastrof- situationer.Därför avstyrks motionen 329, Stödtill uppbyggnaden av fackliga organisationer i förordas i motionen729, StödliW facklig utbildningsverksamhet i utgår redan nu i enlighet medriktlinjer som utarbetats av en särskild samarbelsgrupp med representanter förSIDA och vissa löntagarorganisationer, SIDA har särskilt söktintressera fackliga organisationer för ulveckiingssamarbele i . Ipropositionen 1975:1 understryks angelägenheten av all den inleddabidragsgivningen för stöd till fackligt arbete får ökad omfattning. Ell10-tal förslag från liksom några framställningar från svenska löntagarorganisationerom stöd av ifrågavarande art är nu under beredning inom SIDA. Motionerna 729och 1164 torde få anses besvarade i denna del. Ökatbistånd på kooperationens område förordas i motionerna 729 och 1145. Detkooperativa biståndet ökar snabbi i omfattning. Utbetalningarnaför detta ändamål låg under /74 vid 18,5 milj. kr. och beräknasunder nästkommande budgetår uppgå till 30 å 40 milj. kr. Biståndet har hittillsi första hand gällt personal inom utbildning och företagsledning samtfinansiellt stöd till utbildning. är två insatser för ochZambia under beredning. Omvederbörande länder prioriterar dylika insatser inom landramarna kan deberäknas snabbt öka. Ialla kooperativa frågor samarbetar SIDA intimt med Swedish Cooperative Center(SCC), en stiftelse för u-landsverksamhet bildad av de svenska konsument- ochproducentkooperaliva rörelserna. SCC får bidrag från SIDA på sammanlagt ca 2,5milj. för verksamheten som också finansieras med insamlingsmedel från dekooperativa medlemmarna, ca 3 milj. kr. SIDA:s bidragtill SCC gäller i första hand utbildningsverksamheten. SCC rekryterar ocksåkooperativa u-landsexperter för SIDA:s räkning. SIDAoch SCC bedömer att efterfrågan på kooperativt bistånd även fortsättningsviskommer alt öka. Olika kapacitetsproblem, främst vad gäller tillgång på personaloch konsulter, kan därvid bli begränsande faktorer. SCC planerar därför altgenomföra en större "inventering och mobilisering av resurser förgenomförande av kooperativt u-landsbistånd". Detta arbete planeras pågåunder och kan komma atl skapa goda förutsättningar för atl effektivtmöta en ökad efterfrågan på kooperativa insatser. Motionerna 729 och 1145torde därmed få anses besvarade i denna del. Omfattningenav stödet till enskilda organisationer berörs i motionerna 246 och 730.1 denförstnämnda motionen föreslås all beloppet för missionens och de övrigahumanitära hjälporganisationernas biståndsverksamhet skall höjas till 50 milj.kr. under detta budgetår. I motionen 730 föreslås att riksdagenskall uttala atl inga välmotiverade insatser av missions- och andrafrivilligorganisationer skall bli utan bidrag på grund av brist på pengar. AvSIDA:s senaste verksamheisberällelse, avseende /74, framgår altunder nämnda budgetår betydligt fier svenska organisationer än tidigare söktbidrag från SIDA. Antalet ansökningar från missionsorganisationerna har istort sett varit . Den noterade ökningen har rört ansökningar frånhumanitära organisationer, solidaritetsföreningar och fackföreningar. Tillsvenska enskilda organisationer anvisade belopp har genomgått en markant ökningunder de nio är som SIDA slött deras biståndsinsatser i . /66 uppgick bidraget till närmare 2 milj. kr. och /74till ca 15 milj. kr. /75 har anvisats 30 milj. kr. Ipropositionen beräknas för nästa budgetår ett medelsbehov av 35 milj. kr. Ansökningarfrån enskilda organisationer har hillills ej behövt avslås på grund avmedelsbrisi. I de fall då avslag skett har skälen varit att pro-jeklförslagenej uppfyllt de krav som SIDA fastställt. Den av regeringen föreslagna ramen förnästa budgetår bedöms vara tillräcklig för att alla projekt som uppfyller deallmänna kraven skall få bidrag. Medhänvisning till del som här anförts avstyrks motionen 246 medan motionen 730torde få anses besvarad i denna del. 1motionen 730 berörs villkoren för bidrag till enskilda organisationer. Motionärernaförutsätter att de uttalanden om villkoren som görs i budgetpropositionen inteavser någon åtstramning. Motionärerna vill i stället förorda en uppmjukning avvillkoren. Somav propositionen framgår, är det vid prövning av enskilda organisationersverksamhet angeläget försäkra sig om alt projekten är väl förankrade imottagarlandets allmänna utvecklingssträvanden. Bidragen bör i första rummetavse stöd till del utvecklingsarbete som bedrivs av egna enskildaorganisationer. Även bör gälla att de statliga bidragen skallstödja verksamhet till vilken de enskilda svenska organisationerna själva gerbetydande bidrag. Liksom skall bidrag även kunna lämnas för verksamheti länder utanför programländernas krets. Bidraglämnas i första hand för investeringar i byggnader, utrustning och för avlöningav volonlärer. Planering av projekt bekostas i regel ej av SIDA,Organisationerna kan dock efter särskild ansökan erhålla begränsade pro-jekteringsbidrag, SIDA:sstyrelse beslöt om en viss justering av gällande riktlinjer i syfte atl niedge ökad fiexibilitet . Större uppmärk samhet skall nu ägnas åt möjligheterna att underlätta för organisationerna att planera, genomföra och följa upp sina insatser. Bl, a, finns möjlighet att ingå långsiktiga samarbetsöverenskommelser med enskilda organisatio ner för atl öka deras planeringslrygghet, " . Med hänvisning till del som här anförts fårmotionen 730 anses besvarad i denna del, Imotionen 1164 föreslås en pariamentarisk utredning beträffande ett system förstöd till organisationer i andra länder. Motionärerna avser stöd ål facklig,politisk, kooperativ, religiös och annan ideell verksamhet och menar atl dyliktstöd skulle kunna förmedlas genom svenska organisationer. Direktoffentligt bistånd till enskilda organisationer i andra länder bör utgå endasti myckel speciella fall, bl, a, därför atl det lätt kan uppfattas somotillbörlig inblandning i ell annat lands inre angelägenheter. Enbidragsgivning genom förmedling av svenska systerorganisationer följer å andrasidan de allmänna riktlinjerna för bistånd till enskilda organisationer. Ettav villkoren för bidrag till sådana organisationers insatser är atl de kan visaatt insatsen godtas av mottagarlandets myndigheter. Frågorrörande stöd till enskilda organisationers verksamhet faller under denbiståndspolitiska utredningens uppdrag. Av de skäl som nämntsavstyrks motionen 1164. 1. att avslår motionen 1975:246, i vad avseranslag lill missionens och de humanitära organisationernas biståndsverksamhet, 2. att avslår motionen 1975:329, 3. all anser motionen 1975:729, i vad avserökat stöd till fackliga och kooperativa organisationer i , besvaradmed vad utskottet anfört, 4. att anser motionen 1975:730, i vad avserbestämmelserna beträffande bidrag till enskilda organisationer, besvarad medvad utskottet anfört, 5. alt anser motionen 1975:730, i vad avserbidragsgivning lill välmotiverade insatser av enskilda organisationer,besvarad med vad utskottet anfört, 6. atl anser motionen 1975:1145 besvarad medvad utskottet anfört, 7. att avslår motionen 1975:1164. Propositionen (s. 25-37) 1 propositionen redogörs för de förslag omorganisation och inriktning för ökat stöd lill u-landsforskning som lämnats iu-landsforskningsutred-ningens betänkande (SOU 1973:41). a. att endast svarar för ca1-2 % av världens samlade utgifter för teknisk och naturvetenskaplig forskning.1 sitt utvecklingsarbete är därför hänvisade till att imponerakunskap och teknologi. Delta är för eit u-land förenat med en rad problem ochkostnader. svårigheter förstärks av alt de saknar kapacitet alltillgodogöra sig också allmänt tillgängliga forskningsresultat. Detär som är inriktade på att öka sill ekonomiska oberoende som uppleversitt underläge inom forskningen ,som mest besvärande. Med de mål, som gällerför svensk biståndspolitik blir det därför en angelägen uppgift att stödjau-ländernas åtgärder för atl bygga upp en egen forskningskapacitet och en egenteknologisk bas. Ettannat väsentligt motiv försvenska insatser inom u-landslbrskningen är all dekan öka vår egen förmåga att förstå underutveckling och utveckling och vår rolli sammanhanget. Densyn på utvecklingsprocessen som präglar hela biståndspolitiken bör också bildautgångspunkt för insatser på forskningsområdet. Forskningsstödet skall varainriktat på att uppfylla de allmänna målen för utvecklings,samarbete. Omu-landsforskningens inriktning framhåller föredragande statsrådet bl, a,följande: Tyngdpunkteni forskningsstödet ligger nu på fortplantningsforskning, hälso- ochjordbruksforskning. Dessa områden är väsentliga. är det klart attäven andra områden kan vara angelägna. De probleminvén-leringar som diskuteratsbl, a, i samband med FN-konferenserna om miljö, befolkning och livsmedel harvisat på forskningsuppgifter som är av intresse både för u- och i-länder. Valetav områden som skall få forskningsstöd bör i betydande mån göras beroende avvilka insatser som efterfrågas direkt av . Det får betraktas somnaturligt att tonvikt läggs på forskning om konkreta problem, som kan geresult;il på relativt kort sikt, Ienlighet med de grundläggande principerna för det svenska utvecklingssamarbetetbör stödet till u-landsforskning vara starkt u-landscentrerat. Åtgärder sombidrar lill alt höja egen forskningskapacitet skall prioriteras. Denforskning som får stöd skall i så stor utsträckning som möjligt bedrivas vidu-landsinstitutioner och av u-landslbrskare. Aktiv u-landsmedverkan iforskningen tjänar det dubbla syftet att utveckla u-landets forskningskapacitetoch att bidra lill all sprida forskningsresultat i berörda länder. Principen om atl forskningsstödet skall varau-landscentrerat innebär i första hand att själva bör ange de behovav insatser som finns. Detta hindrar emellertid inte alt det statliga stödetsamtidigt främjar en fritt kunskapssökande forskning. Föredragande statsrådetfinner det sålunda helt naturiigt all de forskningsresultat som kommer fram kanvara kontroversiella både vad avser den svenska biståndspolitiken och förenskilda . Förekomstenav svensk forskningskapacitet inom ett område kan inte vara ett tillräckligtkriterium för alt stödja en viss forskningsinsats. Däremot kan naturiigtvis tillgångenpå svenska forskare med intresse för u-landsforskning vara en viktigförutsättning för forskningsinsatser som av andr.a skäl bedöms angelägna. erinrar om all den biståndspoliliska utredningen enligt sinadirektiv skall göra en översyn av den svenska biståndsförvaltningen och avgeförslag till eventuella förändringar. Denna översyn bör naturligtvis innefattafrågan om hur stödet till u-landsforskning skall inordnas iutvecklingssamarbetet. Föredraganden är därför inte beredd all föreslå atl enfristående organisation för u-landsforskning inrättas. I avvaktan på attbiståndspolitiska utredningen slutför sitt arbete avser statsrådet atl tillkallaen särskild beredning för u-landsforskning. Beredningenför u-landsforskning avses få en rådgivande och initierande ställning iförhållande till de instanser som beslutar i forskningsärenden, dvs.regeringen och SIDA. lämnar sedan fiera år ell betydande stödlill olika former av u-landsforskning. Utbetalningar av biståndsmedel förforskningsinsatser uppgick sålunda under /74 till ca 38 milj.kr. Härtill kommer utgifter på minst 10 milj. kr. inom ramen för det reguljärasamarbetet med programländerna. Under innevarande budgetår beräknas kostnaderför de forskningsinsatser som ligger utanför landprogrammen till drygt 60 milj.kr. Ipropositionen lämnas en redogörelse för inriktning, utformning och planerbeträffande pågående svenska insatser på forskningens område. Redogörelsenavser insatser inom (), konsultativa gruppen förinternationell jordbruksforskning, FN:s arbetsorganisations ()världssysselsältningsprogram(WEP).FN:s forskningsinstitut försocial utveckling(UNRISD), (), det framtidaFN-universitetet samt insatser utanför landprogrammen som har finansierats frånanslaget C 2. Föratt underiätta en samlad bedömning kommer medel för allt svenskt stöd föru-landsforskning utanför de bilaterala landprogrammen fr. o. m. budgetåret1975/76 att anvisas från en särskild anslagspost under anslaget C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram. Föredragande statsrådet föreslår att 75milj. anvisas för stöd till u-landsforskning budgetåret 1975/76.Drygt 60 milj. kr. av delta belopp avser redan planerade åtaganden. Utrymmefinns således också för nya u-landsforskningsinsatser i enlighet med deriktlinjer som tidigare angetts. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi, (m), ivad avser hemställan att uttalar atl organet för utvecklingslbrskningges en självständig ställning i enlighet med vad i motionen anförs (punkl 13)samt alt hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp på85 milj, kr, särskilt anslås för utvecklingsforskning (punkl 14), dels motionen 1975:729 av m. fl. (c),i vad avser hemställan att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen under rubriken anförts beträffande a)ökatstöd lill forskning om arbetslöshet och undersysselsättning i inomramen för väridssysselsältningsprogrammel (WEP), b) kravetpå att beredningen Hir u-landsforskningen ges parlamentarisk representation ochatl i beredningen också ingår personer med personlig erfarenhet avutvecklingsarbete i , c) kravet på alt del svenska stödet till forskning om jordbruksproblem m.m. i för kommande budgetår inte får minskas eller dess värdeurholkas genom inflation (punkt B 10), dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan atl uttalar att det skall vara möjligt attstödja forskning i även direkt, vid sidan av länderramarna (punkl35), att beslutar om ytterligare en tjänst - på byiåchefsnivå - fördet till beredningen för u-landsforskning anknutna sekretariatet (punkt 36)samt atl som sin mening ger regeringen till känna att SIDA skall haberedningsansvaret i frågor rörande u-landsforskning (punkt 37), dels motionen 1975:1147 av m. (c), i vad avser hemställan atl beslutar att ge regeringen i uppdragatt ge beredningen för u-landsforskning direktiv alt prioritera en satsning påu-ländernas energiförsörjning och alt en plan för detta utarbetas som kanligga till grund för framtida medelstilldelning samt att beslutar attforskningsstödet ges inom ramen för anslaget till u-landsforskning och attsatsningen skall avse utvecklandet av energiförsörjningssystem som baserar sigpå de kontinuerliga energikällorna på ett sätt som står i överensstämmelse medkravet på ekologisk balans och vilja till en oberoende utveckling, dels motionen 1975:1167 av herrar ochHermansson (vpk), vari hemställs all anvisar . förupprättandet av en svensk forskningsfond för m. rn. Motionerna 246, 729 och 730 innehåller förslagrörande forskningsstödets administration. Imotionen 246 förordas sålunda atl organet för utvecklingsforskning ges ensjälvständig ställning. Motionärerna menar alt organet skall ges beslutanderättöver sig tilldelade medel och förslagsrätt angående del fortsatta stödet.Vidare bör en majoritet av dess styrelse utgöras av forskare med erfarenhet avdels u-landsforskning dels tvärvetenskaplig och mångveten-skaplig samverkan. Somav propositionen framgår, kommer frågan om hur slödel till u-landsforskningskall inordnas i utvecklingssamarbetet alt ingå i den översyn som skall utförasav den biståndspolitiska utredningen. Föredragande statsrådet är inte bereddatt i avvaktan på resultatet av denna utredning föreslå en friståendeorganisation för u-landsforskning. 1 stället föreslås en särskild beredning somskall få en rådgivande och initierande ställning i förhållande lill deinstanser som beslutar i forskningsärenden, dvs. regeringen och SIDA. Tillledamöter kommer alt kallas representanter för forskningen och för detallmänna.