bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Bland åtgärder avhälsovårdande natur som kan ersättas är t. ex. undersökningar för erhållande avarbetsanställning, konlrollundersökningar, yrkeshygienisk verksamhet o. d.Enligt särskilda tillämpningsföreskrifter får kassan förbinda sig att gottgöraarbetsgivaren högst hälften av hans nettokostnad för sjukvårdande åtgärder.Har arbetsgivaren vidtagit även hälsovårdande åtgärder, får gottgörelsenbestämmas till högst hälften av de sammanlagda kostnaderna för sjuk- ochhälsovård under förutsättning att minst hälften av dessa kan antas belöpa på desjukvårdande åtgärderna. Imotionen begärs en översyn av statsbidragsreglerna i syfte alt stimuleraföretagen till en ökad satsning på en fullständig hälsovård omfattande även dentekniska delen. fick regeringens uppdragatl verkställa en utredning om utvecklingen av hälsoundersökningar och annanförebyggande hälsovård (hälsokontrollundersökningen) samt att därvid undersökahur denna verksamhet kunde samordnas och författningsmässigt ochorganisatoriskt inordnas i det syslem som gäller för den av samhället bedrivnasjukvården. Styrelsen skall under utredningsarbetet i samråd medriksförsäkringsverket överväga avgränsningen av de sjukvårdsåtgärder somersätts av den allmänna försäkringen. Enligt vad ulskoitet inhämtat kommerresultatet av utredningsarbetet att redovisas . mening bör resultatet av del sålunda pågående utredningsarbetetavvaktas innan ställning tas till spörsmålet om det finns anledning atl även iövrigt ändra utformningen av slalsbidragsreglerna. Utskottet avstyrker alltsåbifall lill motionen 1975:772 i förevarande del. Enligt 40 ij arbetarskyddslagen skall påarbetsställe där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts bland arbetstagarnautses ett eller flera skyddsombud. Skyddsombud skall utses också på annatarbetsställe om arbetsförhållandena påkallar det. Skyddsombud utses av lokalfacklig organisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande tillarbetsgivaren. Finns ej sådan organisation utses skyddsombud av arbetstagarna.För arbetsställe där skyddsombud ej tillsalls äger yrkesinspektionen, omförhållandena påkallar det, medge atl lokal avdelning av sådan organisation,som är all anse som huvudorganisation enligt lagen om förenings- ochförhandlingsrätt, uiserskyddsombud utanför kretsen av arbetstagare (regionaltskyddsombud). Finns vid arbetsställe mer än ett skyddsombud skall ett avombuden utses att vara huvudskyddsombud. skall enligt 41 vjfinnas vid arbetsställe där minst 50 arbetstagare regelbundet sysselsätts ochvara sammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetslagarna.Skyddskommitté skall tillsättas även vid arbetsställe med mindre antalarbetstagare om det begärs av arbetstagarna. Företrädare för de anställda utsesav lokal facklig organisation som är bunden av kollektivavtal i förhållandelill arbetsgivaren. Finns ej sådan organisation utses företrädare avarbetstagarna. Imotionen 1975:481 av m. fi. (vpk) framställs yrkande som går utpå att skall anta vissa ändringar i de ovan angivna lagrummen. De avmotionärerna föreslagna ändringarna innebär i huvudsak följande. Skyddsombudskall utses dels av kollektivavialsbundcn facklig organisation, dels av annanfacklig organisation som företräder minst en femtedel av arbetslagarna påarbetsstället. Rätt att utse regionalt skyddsombud skall medges inte baralokal avdelning av huvudorganisation enligt lagen om förenings- ochförhandlingsrätt utan också lokal avdelning av annan facklig huvudorganisationsom enligt stadgarna har till uppgift atl tillvarata arbetslagarnas intressenrörande förhållande till arbetsgivaren. Vidareskall de anställdas företrädare i skyddskommitté utses dels avkol-lektivavialsbunden organisation som företräder minst en tredjedel av arbetstagarnapå arbetsstället, dels av annan lokal facklig organisation som företräder tvåtredjedelar av arbetstagarna. Molionsförslaget innehåller slutligen vissaregler om fördelning av skyddsombud och arbetstagarrepresentanter iskyddskommitté mellan fiera organisationer och om utseende av huvudskyddsombud. Imotionen 1975:768 (yrkande 3) av m. fi. (m) yrkas att skyddsombudoch medlem i skyddskommitté i första hand skall utses av de berördaarbetstagarna. Ulskoitetvill inledningsvis erinra om att reglerna om utseende av skyddsombud harutformats med utgångspunkt i den ordning som i praktiken redan tillämpades påstörre delen av arbetsmarknaden redan före reglernas tillkomst. Som utskottetanförde framhäver bestämmelserna all arbetarskyddet är en uppgift avhög angelägenhetsgrad för den lokala fackliga verksamheten. Enligt utskottetsmening är det naturiigt alt organisationer som är bärare av kollektivavtal påen arbetsplats och därmed tagit på sig ansvaret för utvecklingen i olikaavseenden även har ansvaret för arbetarskyddsfrågor. Del i motionerna upptagnaspörsmålet bör ses mot bakgrund av del gällande systemet för facklig verksamheti allmänhet. Den rådande ordningen som i skiftande hänseenden innebärrättigheter och skyldigheter förkollektivavtalsbunden organisation utgörgrunden förde viktiga reformer inom arbetsrätten som genomförts under senareår. Det sagda gäller bl. a. lagen om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen. Vid behandlingen av sistnämnda lagstiftning framhöllinrikesutskottel alt kopplingen till kolleklivavtalsslutande organisation äruttryck för en princip som till-lämpas i det pågående arbelsrättsligareformarbetet och atl det är naturiigt att organisationer som har del allmännaansvaret för kollektivavtal också fårsvara förde nya uppgifter som tillkommergenom lagstiftning. Utskottet delar denna uppfattning och kan därför inteställa sig bakom förslagen om ändringar i nuvarande regler. Somtidigare berörts har arbetsrättskommittén framlagt förslag lill en nylagstiftning om förhandlingsrätt och kollektivavtal, som i hög grad berör denfackliga verksamheten på arbetsplatserna. Ställningstagandet lill förslaget ochtill de synpunkter som framkommer under remissbehandlingen kan bli av betydelseför utformningen av en ny arbelsmiljölag. Med hänsyn härtill och vad i övrigtanförts avstyrker utskottet bifall till motionen 1975:481 och motionen 1975:768i här aktuell del. Beträffande sistnämnda motion vill utskottet tillägga tittdet finns anledning räkna med atl de berörda arbetstagarnas uppfattning om vemsom bör utses till skyddsombud eller representant i skyddskommitté som regel äravgörande för personvalet. Idetta avsnitt lar utskottet slutligen upp ett yrkande i motionen 1975:1257(yrkande 7) av m. (vpk) om skyddsombuds befogenhet attavbryta arbete. Enligt 40 b S arbelarskyddslagen får skyddsombud - om visstarbete innebär omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsaoch rättelse inte kan uppnås genom hänvändelse lill arbetsgivaren - bestämmaatt arbetet skall avbrytas i avvaktan på ställningslagande avyrkesinspektionen. Yrkandeti motionen går ut på att nämnda paragraf skall ändras så all skyddsombud för envidgad rätt atl avbryta hälsofariigl arbete och atl lokal fackförening blir denenda instans som kan pröva del berättigade i ett skyddsombuds åtgärd. Imotiveringen till yrkandet framhålls att uttrycket "omedelbar ochallvariig fara för arbetstagares liv eller hälsa" bör bytas ut mot"fara för arbetstagares hälsa". Vid1973 års riksdag behandlade utskottet ett motionsyrkande med i allt väsentligtsamma syfte som del nu aktuella. Utskoliet anförde då atl med hänsyn lill altarbetstagarna vid ett genomförande av förslagen i propositionen 1973:130 förökade möjligheter att i ett tidigt skede påverka olika arbetsmiljöfaklorer ochtill beslutade och tillämnade förstärkningar av tillsynsfunktionerna man tordekunna utgå från atl behovet av regler som ger skyddsombuden möjlighet attavbryta arbetet är förhållandevis begränsat. Utskottet ansåg emellertid alt detinte minst från principiell synpunkt är mycket värdefullt atl arbetstagarnassärskilda förtroendemän i skyddsfrågor ges möjlighet att med omedelbar verkanavbryta ett arbete som medför överhängande fara. Utskottet biträdde därförförslaget att skyddsombud skulle fö rätt alt då i lagen preciseradeomständigheter föreligger avbryta arbetet. Enligt utskottets mening hade ipropositionen gjorts en lämplig avgränsning av situationer i vilka skyddsombudskall äga avbryta arbetet. Med hänsyn lill dels gjorda överväganden rörande arbetstagarsidansmedinflytande på arbetarskyddsfrågorna, dels principen att det inomarbelar-skyddslagstiftningens ram ytterst ankommer på arbelarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen att avgöra vilka krav som från arbelarskyddssynpunkl börställas på arbetsplatsens utformning och på arbetsprocesserna, kunde utskottetinte heller biträda det då aktuella molionsförslaget i den del det avsågspörsmålet om vilket organ som skall pröva ett skyddsombuds beslut alt avbrytaarbetet. Utskottet ansåg att i enlighet med propositionen prövningen bör görasav yrkesinspektionen och avstyrkte motionsförslaget. mening är de tidigare åberopade skälen alltjämt bärande. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen 1975:1257 i förevarande del. Ansvarsreglerna i arbetarskyddslagen bygger påprincipen atl straffhot i allmänhet inte inträder förrän tillsynsmyndighetmeddelat föreskrifter eller föreläggande om skyddsåtgärder eller förbud motviss verksamhet och påbudet inte efterkommits. Endast i enstaka undantagsfallär överträdelser av lagens bestämmmelser uttryckligen straffbelagda. I motionen 1975:80 av fruHansson m. fl. (s) kritiseras den nuvarande utformningenav sanktionssystemel och framhålls all lagen bör ändras så all den somuppenbart bryter mot dess bestämmelser kan ådömas straff utan all föreläggandeeller förbud först meddelats honom. Yrkandet går ut på en sådan skärpning avarbelarskyddslagen alt direkt slraffhot drabbar den som uppenbart bryter motlagen. Enligtulskottets mening är del angelägel alt i arbelarskyddslagstiftningen gesmöjligheter lill sanktioner mot arbetsgivare som i olika avseenden åsidosättersina förpliktelser. Som grund för snabba och verksamma myndighetsåtgärder motdåliga arbetsmiljöer måste nämligen finnas ett effektivt sanktionssyslem.Samtidigt bör beaktas - som föredragande departementschefen framhöll ipropositionen 1973:130 - all del allmänt sett skulle vara en inte önskvärdutveckling om frågor beträffande de krav som lagstiftningen ställer blev i ökadomfattning hänskjutna till domstolsprövning i straff-rättsligt förfarande. Delligger i sakens natur atl de bedömningar och avvägningar som behövs för altavgöra sådana frågor görs bäst av arbetarskyddets organ under medverkan avarbelsmarknadsparterna. Utskottet vill erinra om alt de ändringar iarbelarskyddslagstiftningen, som antog 1973, bl. a. syftade till atlöka sanktionssystemets effektivitet och ge tillsynsmyndigheternas agerandeökad tyngd. Ytteriigare åtgärder för all ge eftertryck åtarbetarskyddsföreskrifter kan emellertid behöva övervägas. Somdepartementschefen framhöll 1973 kan det förutsättas alt arbetsmiljöulredningenunder sitt fortsatta arbete med tonvikt på det materiella innehållet iarbetarskyddslagstiftningen kommer all fö tillfälle all närmare pröva denlämpligaste omfattningen av arbetarskyddsslyrelsens rätt att meddela föreskriftersom är förenade med omedelbar siraffgaranti. Utskottet vill också erinra om attdepartementschefen på närmare anförda skäl förordade att hela frågan om denrättsliga karaktären av föreskrifter som arbelarskyddsstyrelsen meddelar tasupp till samlad bedömning i anslutning lill all utredningen genomför sinfortsatta översyn av hela lagstiftningen pä arbelsmiljöområdet. Arbetsmiljöutredningensprövning av sanktionssystemel bör enligt utskottets mening inte föregripas.Med hänsyn härtill anser utskottet inte att motionen 1975:80 bör föranledanågon åtgärd. Särskildaarbetsmiljöproblem m. m. I delta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkandenangående åtgärder för atl komma till rätta med särskilda problem i arbetsmiljöneller för att förbättra arbetsförhållandena för speciella yrkesgrupper. Imotionen 1975:33 av () begärs att åtgärder skall vidtas i syfte atlbegränsa bullret på arbetsplatserna varvid behovet av förbättrad akustiskutbildning för gymnasieingenjörcr, möjligheterna atl med hjälp av ekonomiskastyrmedel begränsa bulleremissioner och utfärdandet av bullernormer för olikamaskintyper särskilt beaktas. Enligt direktiven för arbetsmiljöulredningen är delen väsentlig uppgift för utredningen att uppmärksamma yrkesfaror - ofta av enhelt ny typ - som hänger samman med den tekniska och strukturella utvecklingenpå senare lid. Som exempel på sådana faror nämns bl. a. risker för hörselskadorlill följd av ökande bullernivå hos maskiner och anläggningar. Förutsättningarmåste skapas för alt komma lill rätta med de problem som här möter. Idirektiven framhålls vidare atl stort intresse bör ägnas frågor som angårgranskning och besiktning av arbetslokaler, maskiner och anläggningar, varvidobligatorisk förhandsgranskning i viss omfattning av förslag,konstruktionsritningar o. d. torde fö övervägas. På grundval av de förslag somframlagts i arbetsmiljöulredningens delbetänkande har skärpta regler omförhandsprövning av arbetslokaler m. m. trätt i kraft vid årsskiftet 1973-1974.I betänkandet framhåller utredningen atl del föreslagna systemet inte läckerhela det område på vilket behov av förhandsprövning från arbelsmiljösynpunklföreligger. I likhet med vad utskottet framhöll vid behandlingen av ettmotionsyrkande om varudeklaration eller lypbe-sikining för maskiner m. m. ansersig utskottet kunna förutsätta att frågan om varudeklaration ellertypbesiktning från arbetsmiljösynpunkt av maskiner, redskap eller andraanordningar ägnas uppmärksamhet av arbetsmiljöulredningen i dess fortsattaarbete. Det forskningsarbete angående buller som pågår på olika håll bl. a.inom arbelarskyddsstyrelsen och fiera branschorganisationer kan härvidlag bliav betydelse. Med hänsyn till del anförda och under hänvisning lill vadutskottet ovan (s. 28 och 29) anföri om utbildningen på arbelsmiljöområdet börmotionen 1975:33 inte föranleda någon åtgärd. Imotionen 1975:1257 av m. fl. (vpk) tas upp flera spörsmål omåtgärder för att förebygga hälsorisker på grund av luftföroreningar. Såväl iarbelarskyddslagen som i arbetarskyddskungörelsen finns ett flertalbestämmelser som syftar till alt skydda arbetstagarna mot sådana hälsorisker.Till ledning vid tillämpningen av arbetarskyddslagen har arbelarskyddsstyrelseni utfärdat anvisningar om hygieniska gränsvärden förluftföroreningar på arbetsplatsen. 1 anvisningarna, som trätt i kraft den 1januari 1975, finns dels föreskrifter om gränsvärdenas innebörd och användning,dels en förteckning över gränsvärden för ett antal ämnen med särskilt angivandeav bl. a. huruvida ämnena har cancerframkallande egenskaper, dels ock ensärskild förteckning över vissa cancerframkallande ämnen, som inte fåranvändas i arbetslivet eller som blott för användas efter anvisningar av yrkesinspektioneneller som har gränsvärden enligt gränsvärdeslistan. Imotionen yrkas dels atl förslag skall föreläggas om ändringar iarbetarskyddslagstiftningen innebärande atl arbetet skall upphöranär de fastlagda gränsvärdena överträds och att förbättringar omedelbartgenomförs (yrkande 2 a) dels atl gränsvärdet för alla cancerogena ämnenskall vara noll eller åtminstone så lågt att halten sådana ämnen ärouppläckbar och atl arbetet med föreskrifter om produktiönslorändringaromedelbart skall påbörjas (yrkande 3 b). Delaren väsentlig uppgift för arbetsmiljöulredningen all bl. a. uppmärksammahälsorisker på grund av luftföroreningar och all skapa förutsättningar för skall komma till rätta med de problem som här möter. 1 direktiven framhållsatt en del yrkesrisker, inte minst sådana som har sitt upphov iluftföroreningar, inte kan definitivt konstateras utan alt särskilda, kanskekostnadskrävande undersökningar utförs på arbetsplatsen. Utredningen bör prövahur föreskrifterna rörande sådana undersökningar skall vara utformade och isamband härmed även ta upp frågan om de s. k. hygieniska gränsvärdena. Somberörts i föregående avsnitt ankommer det vidare på utredningen alt tillsamlad bedömning ta upp hela frågan om den rättsliga karaktären av deföreskrifter som arbetarskyddsstyrelsen meddelar. Ulskoitet vill också hänvisatill atl - enligt vad som framgår av anvisningarna -arbetarskyddsslyrelsensarbete med gränsvärdena fortsätter och att efter hand de enskilda värdenakommer alt omprövas. I detta.sammanhang finns det vidare skäl alt erinra om debetydande resursförstärkningar till arbelarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen som föreslagils i årets budgetproposition och somtillstyrkts av utskottet. Förstärkningarna ger ökade möjligheter altkontrollera kemiska ämnens och varors verkningar i arbetslivet samt altövervaka efterlevnaden av gränsvärdesanvisningarna. På grund av det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 1975:1257 i här aktuella delar. Isamma motion yrkas också alt arbetarskyddsstyrelsen skall få i uppdrag alt lill1975 års utgång presentera den dokumentation som förutsätts finnas lillgränsvärdeslislan och motiven i de fall ett lägre gränsvärde tillämpasutomlands (yrkande 3 a). I de av arbelarskyddsstyrelsen utfärdade anvisningarnaom hygienska gränsvärden finns en kortfattad redogörelse för den dokumentationsom använts som underlag för värdena. 1 fråga om arbetarskyddsstyrelsens handlingarrörande gränsvärden gäller samma regler som för allmänna handlingar hos andramyndigheter, vilket innebär att var och en äger rätt att få del avhandlingarnas innehåll såvida inte ett utlämnande slår i strid medsekretesslagens regler. Under hänvisning till del anförda anser utskottet inteatt motionen 1975:1257 i aktuell del bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Imotionen 1975:1257 av m. fl. (vpk) begärs vidare atl iarbelarskyddslagen skall införas regler som minskar arbetshets och utslagningar,bl. a. innebärande 10 minuters paus på betald arbetstid, fler av-bylare ochökad bemanning vid löpande band m. fl. åtgärder för atl minskaarbetsintensiteten (yrkande 5 a). Iarbetsmiljöulredningens uppdrag ingår att göra en grundlig genomgång avspörsmålen om arbetstidens föriäggning. Enligt direktiven bör skyddsaspekterägnas stor uppmärksamhet vid översynen av gällande regler om dygnsvila,veckovila, raster och arbetspauser. Det forskningsarbete som på olikahåll pågår beträffande frågor om arbetstidens föriäggning m. m. kan härvidlagbli av betydelse. På grund av det anförda är någon åtgärd medanledning av motionen 1975:1257 i här behandlad del inte erforderlig. Användningav kvinnlig arbetskraft las upp i motionen 1975:36 av m. fl. (s)vari yrkas all det i arbetarskyddslagen intagna förbudet mot användning avsådan arbetskraft lill arbete under jord-i gruva eller stenbrott skallupphävas. Utskottetanser i likhet med motionärerna att det bör vara en självklar målsättning fördet pågående reformarbetet att arbetsmiljön på alla arbetsplatser skall varatillfredsställande från arbelarskyddssynpunkl oberoende av om arbetstagarna ärmän eller kvinnor. En utveckling mot säkrare arbetsmiljöer där lämplighetenför ett visst arbete inte behöver bedömas med utgångspunkt i arbetstagarens könutgör också ett väsentligt inslag i strävandena att öka jämställdheten mellanmän och kvinnor på arbetsmarknaden. bör del dock beaktas atlförhållandena på vissa arbetsplatser, t. ex. i gruvor, kan vara sådana att detfinns särskilda yrkesrisker vid graviditet. Utskottels nu gjorda bedömningsynes ligga väl i linje med direktiven till arbetsmiljöutredningen vari bl. a.framhålls atl den fortgående utvecklingen mot jämställdhet mellan män ochkvinnor på arbetsmarknaden gör det naturiigt atl söka undvika särbestämmelserför den kvinnliga arbetskraften i arbetsräitslig lagstiftning. Medhänsyn till all det i motionen 1975:36 upptagna spörsmålet således kommer attprövas av utredningen är någon åtgärd med anledning av motionen intepåkallad. Enannan viktig uppgift för arbetsmiljöulredningen i dess fortsalla arbete med altomgestalta det materiella innehållet i arbetarskyddslagstiftningen är atlöverväga utformningen av de framtida regler som skall gälla i fråga omensamarbete. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall lill motionen1975:480 av m. fl. (vpk) vari yrkas införande i arbetarskyddslagenav förbud mot enmansbetjäning på normalgodståg och expressgodståg. På arbetsmiljöområdet pågår ett omfattandeinternationellt samarbete som bl. a. syftar till atl åstadkomma standarder förmaskiner m. m. medverkar aktivt i det internationellastandardiseringsarbelet genom deltagande i bl. a. arbetsgrupper inom ComitéEuropéen de Normalisalion, och . Vidare bör framhållas atl svenska myndigheterindirekt är engagerade i del internationella samarbetet genom deltagande isvenska organisationer som i sin tur är internationellt verksamma. Här kannämnas arbetarskyddsslyrelsens medverkan i olika kommittéer och grupper inomIngenjörsvetenskapsakademien, Svenska och slandardiseringskommission.Inom deltar i Nordiska ämbetsmannakommiltén förarbelsmiljöfrågor. Nordiska gruppen för lyftfordonsbestämmelser och Nordiskamaskinkommitién. Underhänvisning till den lämnade redogörelsen anser utskottet att någon riksdagensåtgärd inte är erforderiig med anledning av del i motionen 1975:768 (yrkande 2)av m. fl. (m) framställda yrkandet om åtgärder i syfte atl främjaen internationell standardisering av arbeismil-jökraven på maskiner ochkemisk-tekniska produkter. I molioneri 1975:1257 (yrkande 4) av herrHermansson m. fl. (vpk) begärs alt skall uttala atl de utredningarsom sysslar med yrkesskadebegreppet och yrkesskadestatistiken anmodas attlägga fram sina förslag saml alt regeringen skyndsamt framläggerförslag i frågan. Enligtvad utskottet inhämtat beräknas yrkesskadeförsäkringskommittén framlägga sitthuvudbetänkande och yrkesskadesiatisiikutredningen avsluta sillarbete onikring . Med hänsyn härtill och då utskottet ansersig kunna förutsätta att regeringen med skyndsamhet framlägger förslag förriksdagen avstyrker utskottet bifall till motionen 1975:1257 i förevarandedel. Isamma motion begärs atl statliga medel skall reserveras för att helt bekostaarbelsmiljöexperter som anställs av fackförbund, LO, TCO eller ,förslagsvis genom en höjd arbetsgivaravgift (yrkande 6). I motionen framhållsatl det är fackföreningarnas och löntagarorganisationernas egen sak atlupprätta och driva arbetsmiljöinstitul men alt de bör ha statliga garantier förkostnaderna om de väljer att upprätta sådana institut. Somframhållitsvid tidigare riksdagsbehandlingar av frågan om ett fackligt instituttorde del få bli fackföreningarnas egen sak alt fatta beslut om inrättande ochdrivande av sådana institut. I enlighet härmed bör del också ankomma på defackliga organisationerna atl aktualisera de krav som framförs i motionen.Utskottet vill också hänvisa till atl styrelsen för arbetarskyddsfonden i årgodkänt vissa riktlinjer för publicering av forskningsresultat ipopulärvetenskaplig form. En tanke är att skyddsombuden skall tillställassådana publikationer. Också periodiska sammanställningar av forskningsläget påolika arbetsmiljöområden kan komma att ges ut. Enligt utskottels mening kan ettspridande av forskningsresultaten på arbetsmiljöområdet i enlighet medriktlinjerna komma att bli av stor betydelse för den fackliga verksamheten iarbelarskyddsfrågor. Mot nu angivna bakgrund avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1975:1257 också i denna del. 1. beträffande arbetslagarnasmedinflytande i arbelsmiljöfrågor alt avslår motionen 1975:153 yrkandena 3 och 4, 2. beträffandeöversyn av arbelsmiljöutbildningen m. m. all avslår motionen1975:1295, 3. beträffandevidareutbildning av skyddsombud m. m. all avslår motionen 1975:1257yrkandena 2c och 3c, 4. beträffandepsykosociala arbetsmiljöproblem att avslår motionen 1975:772yrkandet 1, 5. beträffandeepidemiologiskt forskningscentrum alt avslår motionen 1975:1257yrkandet 2b, 6. beträffandesjukfrånvarons orsaker alt avslår motionen 1975:768 yrkandet 1, 7. beträffandesensiliviietsträning alt avslår motionen 1975:1257 yrkandet 5b,