bet · FY01SfU5 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 5 SfU 1975:5 betänkande med anledning avmotioner om kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer motionen 1975:257 av i m. (fp) vari hemställs att rik.sdagen hos regeringen begär förslag till höjning avde inkomstgränser vid vilka de kommunala bostadstilläggen börjar avtrappas; motionen 1975:339 av i m. fi. (s)vari hemställs att hos regeringen begär utredning och förslagsyftande till att åstadkomma ett såvitt möjligt likvärdigt stöd tillpensionärernas boendekostnader enligt i huvudsak de riktlinjer som skissartatanges i motionen; motionen 1975:462 av () varihemställs att hos regeringen begär att kommunalekonomiska utredningengenom tilläggsdirektiv får i uppdrag alt överväga en ändring av gällandebestämmelser så att bostadstillägg till folkpensionärer utgår enligt likartadeprinciper i landets samtliga kommuner; motionen 1975:755 av herrar () och () vari hemställs att hos regeringen begär förslag syftande till 1. att standardhöjning av folkpensionen i sin helhetskall komma alla folkpensionärer till godo, 2. att i motionen påtalade "orättvisor"mellan folkpensionärer till följd av bostadstilläggen elimineras; motionen 1975:1809 (jfr 1975:1053) av herrHerinansson m, fi. (vpk) vari hemställs all hos regeringen begärförslag rörande ett grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. Motionen 1975:755 behandlas i detta betänkandeendast såvitt avser yrkandet under punkten 2. Yrkandet under punkten 1behandlar utskottet i sitt betänkande 1975:6. Gällandebestämmelser m. m. Enligt 1 i; lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension tillkommer hustrutillägg hustru tillden, som åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension, omhustrun är - fr. o. m. - underförutsättning att honsjälv inte erhåller folkpension och att makarna varit gifta . Omsärskilda skäl föreligger kan hustrutillägg utgå trots att vissa av dessaförutsättningar inte är uppfyllda. Enligt2 vj nyssnämnda lag utgår kommunalt bostadstillägg, efter beslut av vederbörandekommun, till den som åtnjuter folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller änkepension och är mantalsskriven inom kommunen, liksomtill där mantalsskriven kvinna som åtnjuter hustrutillägg. Hustrutilliiggochkommunala bostadstillägg är inkomstprövade. Reglerna härom innebär att förmånenminskas med 33 1/av pensionärens årsinkomst vid sidan av folkpensionen, iden mån sidoinkomsten överstiger , för den som är gift (, formakar tillhopa) och . Minskningskall först göras påbostadstillägget och därefter på hustrutilläggel. Såsom inkomst räknas inteallmänt barnbidrag, tilläggspension till den del den föranlett minskning avpensionstillskott eller barn-tillägg, livränta, som avräknats mot ATP, ellerunderstöd från anförvant. Vid uppskattning av förmögenhets avkastning höjsdenna av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som ärgift . och för annan . För sammanlevande makar beriiknasvardera makens inkomst utgöra hälften av makarnas sammanlagda årsinkomst ochvärdet av förmögenhet hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Dekommunala bostadstilläggen utgår enligt grunder som kommunen själv bestämmer,.avvikelse från de i lagen fastställda inkomstprövnings-, reglerna (år dockinte göras och inte heller far kommunen uppställa villkor om viss tidsbosättning i kommunen eller liknande. För pensionärer som är bosatta iålderdomshem eller därmed likställt hem äger regeringen maximerabostadstillägget. Kostnaderna förbostadstilliiggen bestrids av vederbörande kommun, 1syfte att främja en utveckling mot större enhetlighet uitardade en rekommendation beträffande grunderna förbostadstillägget. Enligt denna skulle målsättningen vara att ge största möjligagrupp folkpensionärer täckning lorden verkliga bostadskostnaden. Detta bordeske inom ramen för en rimlig kostnad för kommunerna och med rimligadministrativ belastning för försäkringskassorna. Utifrån denna målsättningrekommenderade förbundet att grunderna för de kommunala bostadstilläggenutformas så att till alla pensionärer utgår ett generellt grundbelopp, vilketsom regel inte bör överstiga ,, samt all bostadskostnad övergrundbeloppet täcks intill ett tak, som kan vara antingen beloppsmässigt ellersiandardmiissigt fixerat. Kommunernahar i huvudsak utformat grunderna för bostadstillägget enligt något avföljande alternativ. Alternativ1: Bostadstillägget utgår med ett generellt belopp oberoende av den verkligabosiadskosinaden. AlternativII: Bostadstillägget bestäms av bostadskostnadeneventuellt upp till ett visst belopp och/eller maximerat till bostadsstorlek. Alternativ 111: Bostadstilläggetbestår dels av ett generellt grundbelopp, dels av ett belopp som är knutet tillbostadskostnaden. i sitt cirkulär 1968 gav synpunkterpå konstruktionen av kommunala bostadstillägg har en markant övergång skettfrån alternativ I till alternativ II och framför allt till alternativ lli. Enligt en av isamarbete med utförd kartläggning, som redovisats iförbundets promemoria , använde sig 34 (12,) kommuner av alternativ I. 73(26,3 96) av alternativ II och171 (61,) av alternativ 111. Antalet pensionärer ,som bodde i kommuner medbostadstilliigg enligt alt. I uppgick till . Av tabellmaterialetframgår vidare att av pensioniirerna bor i kommuner vars maximalabostadstilläggsbelopp överstiger , 36 96 av pensionärerna bor ikommuner vars maximala bostadstilläggsbelopp ligger mellan . och 4 500kr., medan 6 96 av pensionärerna bor i kommuner vars maximala bostadstilläggsbcloppunderstiger . De successiva höjningarna av de kommunala bostadsrilläggenjämte ökningen av antalet pensionärer har medfört betydande kostnadsökningar.Kostnaderna för bostadstilläggen 1966 var ca 450 milj. kr., medan de förinnevarande budgetår beräknas till ca . riksdagsbehandling m. m. A. ReglernaJör inkomstprövning Reglerna om inkomstprövning har isin nuvarande form funnits . De har vid upprepade tillfällen ändratstill förmån för pensioniirerna. Sålunda höjdes 1969dc avdragsfria beloppen från1 . lör ensamstående och . för två makar till 2 000 resp. 3 000kr, Avdragsfaktorn som bestämdes till 50 96 har därefter fr, o, m.den 1 januari 1975 sänkts till 33 1/3 96. Iinligi Kungl, Maj:ts bemyndigande den 14 april 1972tillkallade chefen för en särskild utredning, 1972 årsskalteuircdning, med up|igift att se över skattesystemet. Sedan sammaår bifallit en vid skatteutskottets betänkande 1972:32 fogad reservation medyrkande att nämnda utredning genom tilläggsdirektiv borde erhålla uppdrag attpröva beskallningen av Iblkpcnsionärernas extrainkomster lät chefen för finansdepartementetutfärda sådana direktiv, I lan hänvisade därvid till uttalande altskatte- och bidragsreglerna i sin nuvarande utformning kunde leda tilloiillfrcdssiällande resultat för folkpensionärerna, alt svårigheterna hängdeintimt samman med gällande avtrappningsregler för vissa bidrag och förmåner ochatt skatteutredningen vid behandlingen av likartade problem inom andra delarav skatte- och bidragssystemet också borde beakta de särskilda problem ochsvårigheter som giillde folkpensionärernas extra- 1 * RiksLlijgci) 19 75. inkomster.Utredningen lade på grund av tilläggsdirektiven fram förslag om en provisorisklösning i betänkandet Förslag till skatteomläggning m. m. (SOU 1974:20). Pågrundval av detta betänkande föreslogs i prop, 1974:132 och 133, numera antagnaav (SkU 1974:54, 1974:33), en sänkning av reduceringsfaktorn vidinkomstprövningen från 50 96 till 33 1/3 96 och en utvidgning av rätten tillextra avdrag vid inkomsttaxeringen. Inom utredningen pågår fortsatta övervägandeni hithörande frågor. Motionsyrkandenom höjning av den prövningsfria gränsen för erhållande av bostadstillägg harunder en följd av år prövats och avslagits av , senast vid i samband med beslut om sänkning av avdragsfaktorn till 33 1/3 96,Sociallorsäkringsutskoliel uttalade i delta sammanhang (1974:33) atthöjningen av de prövningsfria årsinkomstgränserna hade nära samband med detarbete som pågick inom 1972 års skat-leutredning, vars överväganden beträffandeolika former av avdrag borde avvaktas innan någon ändring gjordes i nuvarandebelopp, B.De kommunala bostadsiilläggens storlek och finansiering Vid remissbehandlingen avpensionsförsäkringskommitiéns avlämnade betänkande Pensionstillskottm, m. (SOU 1968:21) föreslog riks-fbrsiikringsverket och ytterligare utredning av vissa frågor och ansåg att det bl, a,borde övervägas om staten skulle överta ansvaret för de kommunalabostadstilläggen. Andra remissinstanser underströk att det var önskvärt attåstadkomma mer likartade regler för de kommunala bostadstilläggen, eftersom destora skillnaderna mellan olika kommuner måste anses otillfredsställande, Ipropositionen 1969:38 med förslag till lag om pensionstillskott, m, m,förklarade föredragande departementschefen att han inte var beredd att förordautredningar av det slag som och Kommunförbundetföreslagit. Sådana utredningar skulle la avseviird lid, och de förbättringarbeträffande de inkomstprövade förmånerna, som kommittén föreslagit och som iövervägande grad mottagits med tillfredsställelse av remissinstanserna, skulleinte kunna genomföras förrän längre fram i tiden. Departementschefen ansåg sigböra godta kommitténs förslag. När det gällde påpekandena om de olikheter somförelåg mellan bostadstilläggen i olika kommuner, erinrade departementschefenom att utvecklingen i fråga om bostadstilläggen alltmera gåtl i den riktningenatt deras storlek anknutits till pensionärernas faktiska bostadskostnader. Hanhänvisade också till innehållet i den av utfärdaderekommendationen angående grunderna för bostadstilläggen. Motionermed syfte att åstadkomma större enhetlighet i fråga om de kommunalabostadstilläggen har avslagits av åren 1970-1973.So-cialförsäkringsutskottel uttalade vid riksdag (SfU 1973:29) att Kommunförbundetsrekommendation - i förening med kommunsammanslag- ningarnavid - enligt ulskollels uppfattning torde ha bidragit tillall pensionärerna i ökad utsträckning kommit att erhålla bostadstillägg somtäckte deras'boendekostnader intill ett visst maximum och att utvecklingen motenhetliga grunder för beräkning av bostadstillägg ytterligare torde komma altaccentueras i takt med kommunsammanslagningarna. Utskottet ansåg det därförinte motiverat att medverka till åtgärder för större enhetlighet i fråga om dekommunala bostadstilläggen. Ävenfrågan om finansieringen av bostadstilläggen har behandlats av vidfiera tillfällen med anledning av motioner om förstatligande avbostadstilläggen eller införande av statliga bidrag till dessa. Sedan riksdagenår 1971 begärt en utredning angående kommunernas ekonomiska situation tillkalladechefen för en kommitté med uppgift allverkställa en allsidig utredning av primiirkommunernas och landstingensekonomiska situation (kommunalekonomiska utredningen). Enligt direktiven förutredningen (Fi 1973:40) har denna bl. a. att undersöka kommunernas möjlighetalt tillgodose efterfrågan på tjänster inom olika områden i relation tilldelstatliga bidragssystemet och att, i samband med bedömningen av den framtidakommunala finansieringssituationen, undersöka fördelar och nackdelar med enövergång till mer generella former förslatsbidragsgivningen. Även frågan omfinansieringen av bostadstilläggen till folkpensionärer kommer - enligt vadutskottet inhämtat - att uppmärksammas av kommittén. har (SfU 1974:7 och 1974:33) avslagit motioner om statligt grundbidrag tillkommunerna för utgivande av kommunalt bostadstillägg med hänvisning till detarbete som bedrivs av utredningen. Däremot har en av chefen förfinansdepartementet i propositionen 1974:132 förordad kompensation tillkommunerna för hela den ökning av utgifterna för kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärerna som föranletts av sänkning av avdragsfaktorn vidinkomstprövningen från till 33 1/3 96 biträtts av . Kommunalt bostadstillägg kan utgå till den somuppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension eller änkepensionoch till kvinna som uppbär hustrulillägg. Kommunerna får själva bestämmagrunderna för utgivande av bostadstillägg men är bundna av vissa bestämmelserom inkomstprövning. Dessa har genom beslut av riksdag ändrats medverkan fr, o, m, och innebär att bostadstillägget skall reducerasmed en tredjedel av pensionärens årsinkomst vid sidan av bl. a. folkpension iden mån sidoinkomsten överstiger , för ensamstående och , förgift person. Vid uppskattning av förmögenhets avkastning höjs denna enligtsärskilda regler, om förmögenheten överstiger ett vi,sst belopp, I fråga ommakar fördelas deras sammanlagda årsinkomst och förmögenhet med hälften påvardera maken. ningenför vardera maken för sig. Samtligakommuner i landet utger numera kommunall bostadstillägg. Kommunerna tillämparolika grunder för beräkningen av bostadstilläggen och delta har bl. a. medförtatt tilläggen beloppsmässigt uppvisar betydande variationer mellan kommunerna. Dekommunala bostadstilläggen finansieras av kommunerna. Genom beslut av skall staten dock utge kompensation till kommunerna för de ökadekostnader som uppstår genom den beslutade sänkningen avreduktionsfaklorn vid inkomstprövningen från hälften till en tredjedel, 1motionen 1975:257 framhålls att de inkomstgränser efter vilkabosladstill-läggen reduceras varit oförändrade medan under samma tidlevnadskostnaderna kraftigt höjts. Motionärerna begär därför, i syfte att återställaförmånernas värde och för att eliminera de enligt deras mening besvärandemarginaleffekter som uppstår genom reduktionen av det icke skattepliktigabostadstillägget och beskattningen av sidoinkomster, en uppräkning av dereduceringsfria inkomslbeloppen. Fråganom marginaleffekternas inverkan las även upp i motionen 1975:755, Motionärernaframhålleratt konstruktionen av inkomstprövningsreglerna medför attbostadstilläggen skapar orättvisor mellan å ena sidan pensionärer med sådanatillägg och å andra sidan pensionärer med sidoinkomster som visseriigen ärbegränsade men dock av sådan storlek att bostadstillägg inte kan utgå.Motionärerna hävdar alt en pensionär som tillhör den senare gruppen genombeskattningen av sidoinkomsterna i vissa fall kan få lägre disponibel inkomstän en folkpensionär med bostadstillägg. Motionärerna begär därför en översyn avreglerna för utgivande av bostadstill-lägg. Undersenare år har fortlöpande olika åtgärder vidtagits för att förbättrafolkpensionärernas ekonomiska villkor. Utskottet vill särskilt erinra om dereformer beslöt föregående år och som innebär - förutom en sänkningav pensionsåldern till fr. o. m, den - höjningar avfolkpensionens grundbelopp och successiva förbättringar fram till den 1 juli1981 av pensionstillskotten. Jämsides med förbättringarna av pensionerna harinförts ökade möjligheter till extra avdrag vid beskattningen. Den samtidigtbeslutade sänkningen av reduceringsfaktorn vid inkomstprövningen av dekommunala bostadstilläggen innebär otvivelaktigt inte bara en be-loppsmässigförbättring av bostadstilläggen för pensionärer med mindre sidoinkomster överinkomstprövningsgränserna utan också en minskning av de marginaleffekter somtidigare inkomstprövningsregler inneburit för dessa pensionärer. 1972års skattekommitté, på vars provisoriska förslag (SOU 1974:20) förra åretsriksdagsbeslut om ändrade reduceringsfaktorer byggde, har enligt sina direktivatt uppmärksamma de särskilda problem som gäller folkpensionärernasextrainkomster. Utskottet, som tidigare (SfU 1974:33) uttalat att resultatetav dessa överväganden bör avvaktas innan någon ändring görs i fråga om nugällande inkomstprövningsgränser för de kommunala bostadstilläggen, vidhållerdenna uppfattning. På grund härav och då frågan om sänkning avmarginaleffekterna står i direkt samband med de förslag till avdrags- ochbidragsregler som skatlekommiltén kan komma att lägga fram avstyrker utskottetbifall till motionerna 1975:257 och 1975:755, sistnämnda motion såvitt nu är ifråga. Motionärernai motionerna 1975:339 och 1975:462 tar upp frågan om olikheterna mellankommunerna när det gäller principerna för att utge bostadstill-lägg. Sålundaframhåller motionärerna i motionen 1975:339 vikten av statliga insatser för attstimulera kommunerna till en satsning på att eliminera skillnaderna i utgåendebostadstillägg. De menar att det är möjligt att införa ett statsbidrag tillkostnaden för kommunala bostadstillägg i de kommuner vilkas andel pensionäreröverstiger och vilkas skattekraft understiger medeltalet för rikets kommuneroch begär att frågan om statliga insatser skall utredas. 1 motionen 1975:462hemställs att kommunalekonomiska utredningen får i uppdrag att överväga enändring av gällande bestämmelser så att bostadstillägg kan utgå enligtlikartade principer i landets alla kommuner. Motionärerna i motionen 1975:1809slutligen anser att man snabbt bör åstadkomma ekonomiska lättnader för kommuneroch landsting och begär därför förslag till om statligt bidrag tillpensionärernas bostadstillägg. Ikommunerna har skett en kraftig satsning på att bygga ut stödettill pensionärernas bostadskostnader i enlighet med den målsättning somKommunförbundet ställt upp i en rekommendation till kommunerna 1968, Enligtdenna bör så många folkpensionärer som möjligt erhålla täckning för sinverkliga bostadskostnad. Enligt en av i samråd medriksförsäkringsverket genomförd kartläggning av bostadstill-läggen tillfolkpensionärerna ger numera av kommunerna bostadstillägg somanknyter till vederbörande pensionärs bostadskostnad, Samma undersökning visaremellertid betydliga beloppsmässiga variationer mellan bostadstilläggen iolika kommuner beroende på att bostadstilläggen i allmänhet maximeras till ettvisst belopp. Till en del kan detta hänga samman med nivåskillnader ibostadskostnaderna mellan större tätorter och annorstädes. Undersökningarnavisar därvid att högre bostadstillägg i allmänhet utgår i storstadsområdena äni övriga delar av landet. Variationerna i bostadstilläggen måste emellertidantas till största delen hänga samman med skillnaderna i kommunernas ekonomiskaförutsättningar för alt utge sådana tillägg. kan antas leda till en ytteriigaresträvan inom kommunerna alt i mån av resurser minska skillnaderna dem emellannärdetgällerdegrunderefter vilka de kommunala bostadstilläggen skall utgå.Därutöver kan det emellertid finnas anledning all vidta åtgärder för all färeglerna mera enhetliga, I detta hänseende kan hänvisastill det bostadspolitiska arbete som pågår inom bostadsfinansieringsutredningenoch boendeutredningen. Arbetet inom dessa båda utredningar, som kan beräknasbli slutfört , omfattar bl. a. frågor om en eventuell samordning avstatskommunala och kommunala bostadstillägg. Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om kommunalekonomiska utredningen i vars uppdrag ingår attundersöka kommunernas ekonomiska situation och pröva för- och nackdelar med enövergång till mer generella former förslatsbidragsgivningen. Vid dennautrednings arbete kommer också finansieringen av bostadstilläggen attuppmärksammas. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att någon åtgärd inte ärpåkallad med anledning av yrkandena i motionerna 1975:339, 1975:462 och1975:1809 och utskottet avstyrker därför bifall till dessa. 1. beträffande höjning av inkomstprövningsgränserna attriksdagen avslår motionen 1975:257, 2. beträffande översyn av reglerna för utgivande avbostadstillägg att avslår motionen 1975:755 i vad den behandlas idetta betänkande, 3. beträffande åtgärder för att minska skillnadernamellan kommunerna vid utgivandet av bostadstillägg att avslårmotionerna 1975:339 och 1975:462, 4. beträffande grundbidrag till kommunerna att avslår motionen 1975:1809. Närvarande:herrar (). * (s) Ringaby (m), Karisson i (s),i Nennesholm (c), * (s), herrar Hyltander (fp), (), fröken (), herrar (), i (s),i (c), i (c), Nisser* (m) och iBoriänge* (vpk). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. vidpunkten 1 beträffande höjning av inkomstprövningsgränserna 1. reservation avherr Hyltander (fp) som anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s, 6 med "" och slutar på s, 7 med "ifråga." bort ha följande lydelse: För många pensionärer med små sidoinkomster ochingen eller liten till-läggspension är möjligheten att få bostadstillägg avstor betydelse. De inkomstgränser, vid vilka tilläggen börjar avtrappas, harvarit oförändrade . har en avsevärd höjning skett avsåväl bostadskostnaderna som levnadskostnaderna i övrigt. Trots denförbättring av bostadstilläggens faktiska värde som sänkningen avreduceringsfaktorn innebär framstår det därför som angeläget attinkomstprövningsgränserna höjs så att bostadstilläggens värde återställs.Utskottet tillstyrker därför bifall till motionen 1975:257. 1972års skattékommitté, på vars provisoriska förslag (SOU 1974:20) förra åretsriksdagsbeslut om ändrad reduceringsfaktor byggde, har enligt sina direktiv attuppmärksamma de särskilda problem som gäller folkpensionärernasextrainkomster. Då frågan om en sänkning av marginaleffekterna står i direktsamband med de förslag till avdrags- och bidragsregler som skattekommittén kankomma att lägga fram avstyrker utskottet bifall till motionen 1975:755. dels att utskottet under 1bort hemställa att med bifall till motionen 1975:257 hosregeringen begär förslag till höjning av de inkomstgränser vid vilka de kommunalabostadstilläggen börjar avtrappas. vidpunkten 4 beträffande grundbidrag till kommunerna 2. reservation av herrOlsson i (vpk) som anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Motbakgrund" och slutar med "till dessa." bort ha följande lydelse: Motbakgrund av det anförda anser utskottet inte att någon åtgärd ärpåkallad i anledning av yrkandena i motionerna 1975:399 och 1975:462,1 avvaktanpå resultatet av pågående utredningsarbete finner emellertid utskottet inteminst med hänsyn till pensionärernas intresse provisoriska åtgärdererforderliga för att snabbt uppnå ekonomiska lättnader för kommunerna. Ettstatligt grundbidrag av det slag som avses i motionen 1975:1809 är enligtutskottets mening en lämplig väg för att uppnå sådana förbättringar. Utskottettillstyrker därför bifall till yrkandet i sistnämnda motion, dels att utskottetunder 4 bort hemställa att med bifall till motionen 1975:1809hos regeringen begär förslag rörande ett grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. 3. särskiltyttrande av () som anför: Kommunernas kostnader för de kommunalabostadstilläggen, som utgår till ca 800 000 pensionärer, har på tio årmer än tredubblats och kommer för /76 att uppgå till ca 1,5miljarder kronor. givetvisen avsevärd belastning på kommunernas ekonomi och har också för pensionärernasdel medfört att tilläggen utgår med varierande belopp beroende på vederbörandekommuns ekonomiska resurser. Enligt en genomförd undersökning finns detsålunda, låt vara ett fåtal, kommuner som ger bostadstillägg med endast omkring100 kr. Med hänsyn till ökade bostadskostnadernaär detta ett orimligt lågt belopp för att täcka kostnaderna förpensionärsbostad av godtagbar standard. Lägsta godtagbara bostadstillägg bordevara , . Omstaten ger ett generellt bidrag till kommunerna med t. ex. ett sådant beloppför varje bostadstilläggsberäitigad skulle detta innebära en avsevärd stimulanstor kommunerna alt ge bostadstillägg som bättre knyter an till den verkligakostnaden för en bostad av godtagbar standard på orten. Ett sådant bidragskulle också medverka till att utjämna skillnaderna mellan kommunernabeträffande nu utgående bostadstillägg. Medhänsyn till att frågan om kommunernas ekonomi och spörsmålet om mera generellastatsbidrag till kommunerna f. n. är föremål för översyn inom denkommunalekonomiska utredningen finner jag inte anledning att nu begära ettgenerellt statsbidrag. Jag förutsätter emellertid att man så snabbt som möjligtsöker lösa den berörda frågan inom den kommunalekonomiska utredningen så attförslag i ämnet utan onödigt dröjsmål kan föreläggas .