bet · FY01TU2 · 1975-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt avser utgifterna påkapitalbudgeten för /76 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1.Investeringsplan för kommimikationsverken m. m. Regeringen har i propositionen1975:1 bilaga 8 (, s. 210 214) lämnat ensammanfattande redogörelse för kommunikationsverkens investeringar, avseendepostverkets, (exkl. rundradio), statens järnvägars ochluftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrådsfond, sjöfartsverketsfond och fonden för kanalverk. Denför /76 förordade investeringsverksamheten framgår av följandesammanställning. Som jämförelse har i denna även upptagits beloppen för denhösten beräknade förbrukningen under /75. Avsammanställningen framgår även beräkningen av de för investeringarnasgenomförande erforderliga beloppen. Siffrorna anges i milj. kr. I motionen 1975: 585 av herrar () ochNordgren (m) hemställs att beslutar att anslagsramen förkommunikationsdepartementets kapitalbudget minskas med 171 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag. 1 1975.15 saml. Enligt den av riksdag ursprungligengodkända planen för investeringarna inom kommunikationsverkens fonderberäknades den totala medelsförbrukningen exkl. anslaget tillrundradioanläggningar å fond under innevarande budgetår uppgåtill 1 540,4 milj. kr. Av en i budgetpropositionen lämnad redogörelse framgåratt genom skilda beslut av Kungl. Maj:t höjningar av ramarna för de olikaverken sedermera medgivits. Som följd härav beräknas nu den totalainvesteringsomslutningen för samtliga fonder under /75 uppgåtill 1 590,8 milj. kr. Någon ytterligare medelsanvisning från sidaför att den sålimda förutsatta medelsförbrukningen skall kunna nås är medhänsyn till befintliga medelsreservationer ej erforderlig. I sina framställningar om anslag för nästa budgetårhar verksstyrelserna räknat med en medelsförbrukning om sammanlagt 1 935,6milj. Departementschefen har emellertid vid en avvägning från olika synpunkterfunnit medelsförbrukningen böra begränsas till 1 720,9 milj. kr. Detta innebären ökning med 180,5 milj. kr. jämfört med beräkningarna i 1974 årsstatsverksproposition av medelsförbrukningen för motsvarande ändamål underinnevarande budgetår. Tillnärmare belysning av de framlagda förslagen har departementschefen i deninledande översikt som återfinns i protokollet över regeringsärenden lämnat ensammanfattande redogörelse för investeringsbehoven inom de olika verken samt ikorthet berört investeringamas inriktning för nästa budgetår. Tillfrågan om investeringsverksamhetens omslutning för de skilda verken under nästabudgetår samt storleken av de anslag som erfordras för dennas genomförandeåterkommer utskottet under resp. punkter i det följande. I samband därmedkommer utskottet även att redovisa sitt ställningstagande till vissamotionsledes väckta frågor. Beträffande det i motionen 585 framställda yrkandetom en minskning i förhållande till regeringens förslag med sammanlagt 171milj. av medelsanvisningen under här ifrågavarande fonder får utskottet anföraföljande. Såsomav propositionen framgår och av motionärerna jämväl framhållits har anslagenför nästa budgetår under dessa fonder beräknats så, att de jämte förutseddabehållningar vid budgetårets ingång skall motsvara den föreslagnamedelsförbrukningen och därutöver ge en marginal om . En sådanmarginal finner motionärerna från budgettekniska synpunkter vara olämplig ochhemställer därför om förenämnda minskning av den av departementschefenföreslagna medelsanvisningen. Utskottet vill i anledning härav erinra om att dennuvarande anslagsmetodiken på detta område i princip beslöts redan vid 1962års riksdag och sedan tillämpats fr. o. m. /64. Den innebär iprincip att de olika investeringsanslagen under varje fond sammanförs till ettkollektivanslag. Inom varje kollektivanslag skall den förut nämnda marginalenberäknas för att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller eljest särskilda skälpåkallad höjning av medelsförbrukningen under löpande budgetår. Metodikeninnebär avsevärda fördelar från anslagstekniska synpunkter och syftar främsttill att för de berörda verkens del skapa ökad frihet i investeringshänseendeinom de ramar för medelsförbrukningen som av regeringen fastställs. Trafikutskottetkan för sin del inte finna skäl föreligga att frångå de av tidigaregodtagna principerna för budgettekniken på detta område. De hittillsvarandeerfarenheterna av systemets tillämpning har f. ö. enligt utskottets uppfattningvarit enbart gynnsamma. De ramhöjningar som enligt det föregående avregeringen beslutats för innevarande budgetår har ej heller föranlett någonerinran från utskottets sida. Medhänsyn till det anförda och då anslagsmarginalen ej synes böra minskas ienlighet med motionärernas förslag avstyrks motionen i fråga. att med avslag på motionen 1975: 585 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande investeringsplanför kommunikationsverken m. m. Regeringen har (s. 215228) föreslagit attdels medge att skolsparfonden upplöses per och att dessbehållna medel överförs till postverket, dels till Posthus m. m. /76 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1975: 588 av herrar () ochKindbom (c) hemställs att uttalar att ingen namnförändring avpostanstalter får ske utan att den berörda allmänheten vid i förväg genomförtsamråd gett sitt samtycke därtill. I motionen 1975: 852 av () hemställsatt beslutar att hos regeringen anhålla om sådana åtgärder attpostverket möjligt bereds möjlighet att erbjuda allmänheten en serviceav det slag som anförts i motionen, lämpligen benämnd "Postogram". 2 1975.15 saml. I motionen 1975: 1437 av herr förste vice talmannenBengtson (c) och i (c) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att befordringsavgift för postförsändelse,inom gränsen för vissa maximimått, endast skall vara beroende av försändelsernasstycketal och vikt samt den snabbhet varmed de förmedlas. I motionen 1975: 1464 av i m.fl. (fp, c) hemställs att beslutar att postverket skall erhålla rättatt bilda en portoutjämningsfond. Ramen för postverkets investeringar underinnevarande budgetår har av regeringen höjts till 70 milj. kr. för attmöjliggöra dels teckning av aktier i , dels betalning avbyggnadsobjekt som tidiga-relagts under närmast föregående budgetår. I sin framställning om anslag för nästa budgetårhar postverket räknat med en medelsförbrukning av 35,3 milj. kr.Departementschefen har emellertid ansett densamma böra begränsas till 23,6milj. Den sålunda föreslagna medelsförbrukningen avser främst arbeten förpostgirohuset i och den nya postterminalen i (ban),fortsatt utbyggnad av terminalerna i och , igångsättning av om-och tillbyggnader av posthus i och samt postterminalen iAnge. Vidare ingår häri bl. a. vissa medel för diligensrörelsen. Utskottet har för sin del funnit sig kunna godtaden förordade ramen för postverkets medelsförbrukning under nästa budgetår. Denföreslagna fördelningen av investeringarna på skilda utgiftsändamål liksomanslagsberäkningen tillstyrks också. Vaddepartementschefen i sammanhanget i övrigt anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. Det innebär bl. a. att postverket, i likhet med vad somgäller för , i fortsättningen får använda sina driftinkomster för attköpa de bilar m. m. som behövs för verksamheten. Vidare upplöses den avpostverket omhänderhavda skolsparfonden per , varvid dessbehållna medel överföres till postverket att användas för ändamål som verketfinner lämpligt. Härutöver anmäles av departementschefen att vissa tjänsteröverförts från postgirot till postverkets personalförteckning. I motionen 588 har hemställts att måtteuttala att ingen namnförändring av postanstalter får ske utan att den berördaallmänheten vid i förväg genomfört samråd gett sitt samtycke därtill. Vid sin behandling av en motion i samma syfte vidfjolårets riksdag hänvisade utskottet bl. a. till vissa av departementschefentidigare gjorda uttalanden i denna fråga. Enligt dessa uttalanden hade deändringar av postadress som skett i stor utsträckninggenomförts i samråd med både kommuner och kunder. Det hade därvid oftauppfattats som positivt att få det egna kommunnamnet eller namnet på kommunenshuvudort i postadressen för både företag och enskilda. borde dockfortsättningsvis, enligt departementschefen, iaktta försiktighet vid ändringav de nuvarande ortnamnen som postadresser. Den något minskade effektivitetdetta kunde innebära för verkets del ansågs få uppvägas av de fördelar sommänniskorna kunde ha av att få behålla namn som anknöte till deras bygd. Enligtvad utskottet inhämtat har härmed sammanhängande frågor ytterligare övervägtsinom postverket. Som resultat härav tillämpar verket numera en praxis enligtvilken en namnändring av postanstalt inte kommer att ske då vederbörande kommunmotsätter sig detta eller en stark opinion från allmänhetens sida konstaterasföreligga. I särskilda fall avses ett än större tillmötesgående gentemotallmänhetens önskemål kunna ske. Vadsålunda anförts synes innebära att motionärernas syfte i rimlig utsträckningkommer att kunna tillgodoses. Under hänvisning härtill finner utskottet någonsärskild åtgärd i ämnet från sida ej påkallad och avstyrker därförmotionen. I motionen 852 har hemställts att hosregeringen anhåller att sådana åtgärder vidtas att postverket möjligtberedes möjlighet att erbjuda allmänheten en service av det slag som förordatsi motionen, lämpligen benämnd Postogram. Utskottetfinner för sin del de i motionen framförda synpunkterna värda beaktande. Såsomi motionen framhållits har emellertid uppslaget redan i annan ordning förtstill postverkets kännedom. Utskottet har vidare inhämtat att utredning i ämnetpågår i samråd mellan post- och televerken och med beaktande jämväl av deideella organisationers intressen som av motionären ansetts böra tillgodoses.Då någon särskild åtgärd från sida följaktligen ej synes erforderligavstyrks motionen i fråga. I motionen 1437 har yrkats att som sinmening ger regeringen till känna att befordringsavgift för postförsändelse,inom gränsen för vissa maximimått, endast skall vara beroende avförsändelsernas stycketal och vikt samt den snabbhet varmed de förmedlas. Motionärernatorde därmed avse att åstadkomma någon form av klassindelning ipostdistributionen och därmed upphäva de skillnader som föreligger mellanslutna och öppna försändelser. isin tur innebära en ändring av principerna för taxesystemet i dess helhet. Utskottethar vid sin prövning av motionen för sin del inte funnit sig berett tillstyrkaatt gör ett särskilt uttalande av den långtgående karaktärmotionärerna förordat. I sammanhanget må nämnas att härmed förenade frågor f.n. utreds av en särskild arbetsgrupp inom postverket. I vad avser avgifterna ipostverkets tidningsrörelse pågår vidare en översyn härav inom 1974 årstidningstaxeutredning. I avvaktan jämväl på resultatet av nämnda utredningarsarbete avstyrks därför motionen. I motionen 1464 har yrkats att beslutaratt postverket skall erhålla rätt att bilda en portoutjämningsfond. Fråganom balansering av postverkets överskott har senast behandlats av (prop. 1973: 125, FiU 1973: 29, rskr 1973: 263). Med anledning avmotioner i ämnet uttalades därvid från finansut skottets sida förståelse föratt postverkets konkurrensförmåga borde stärkas och för att ytterligareportohöjningar skulle begränsas eller senareläggas. enrinrades dockom att hela frågan om affärsverkens ekonomiska redovisning mot statsbudgetenhade behandlats av affärsverkskommittén och också låg inom ramen förbudgetutredningens arbete. Utskottets majoritet ansåg sig mot bakgrund bl. a.härav inte kunna tillstyrka att genom ett bifall till motionsyrkandetskulle föregripa den samlade bedömning av frågan som utredningarnasöverväganden skulle komma att ge anledning till. Trafikutskottetfinner i och för sig starka skäl tala för att motionärernas förslaggenomföres. Sedan de båda utredningarnas betänkanden numera remissbehandlatspågår emellertid, enligt vad utskottet inhämtat, beredning i ämnet inomvederbörande departement. Under hänvisning härtill och då utskottet förutsätteratt förslag i berörda frågor kommer att underställasriksdagens prövning synes motionen inte nu böra föranleda någon särskild åtgärdoch avstyrkes därför. 1. medger att skolsparfondenupplöses per och att dess behållna medel överförs tillpostverket, 2. till Postfius m. m. /76 anvisar ett investeringsanslag av , 3. avslår motionen 1975: 588, 4. avslår motionen 1975: 852, 5. avslår motionen 1975: 1437, 6. avslår motionen 1975: 1464. Regeringen har (s. 229243) föreslagit atttill Teleanläggningar m. m. för /76 anvisa ettinvesteringsanslag av . I motionen 1975: 371 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen begär att nuvarande taxor förradiosamtal mellan och fartyg via kustradiostation minskas tillhälften. I motionen 1975: 865 av i (fp) hemställs att hos regeringen anhåller om att skyndsamma åtgärdervidtas för att åstadkomma den kompletteringen av telefonkatalogen att fullständigaadressuppgifter, inbegripet postnummer, fogas till namnuppgifterna. I motionen 1975: 1434 av i m.fl. (m) hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för attavgiftsfritt inordna veterinärer i SOSAB:s larmsystem i enlighet med vad i motionenanförts. I motionen 1975: 1471 av iStaffanstorp (c) och () hemställs att hos regeringenbegär att staten bekostar nytt telefonaboiuiemang för pensionärer. I motionen 1975: 1508 av m. fl. (m, c,fp) hemställs att hos regeringen begär att televerketsabonnemangsbestämmelser ändras så att konsumenterna får valfrihet att tUlrikstelefonnätet ansluta av godkända i allmänna handeln försåldatelefonapparater. Maj:t medgettramhöjningar för att möjliggöra tidigarelagd byggstart fÖr olikatelefonstationsbyggnader och arbetscentraler är den nu gällandeinvesteringsramen för m. m. 790 milj. kr. Den av verket för nästa budgetår föreslagnamedelsförbrukningen av 811,5 milj. kr. har av departementschefen ansetts börabegränsas till 797,5 milj. kr. Med ianspråktagande av tillgängligareservationsmedel samt under de i protokollet över regeringsärenden i övrigtangivna förutsättningarna krävs härför en medelsanvisning av 773,7 milj. kr.De för budgetåret förutsatta avskrivningarnas storlek innebär dock att någotkapitaltillskott från statsverket i form av investeringsbemyndigan-de intekommer att krävas. Den av departementschefen förordadeinvesteringsramen kommer enligt propositionen att möjliggöra en fortsattutbyggnad av telenätet i enlighet med förväntad efterfrågeutveckling och skapaförutsättningar för en ytterligare förbättring av service gentemotallmänheten. Verksamhetens omslutning möjliggör bl. a. igångsättning av ny-eller tillbyggnad av ett antal telefonstationsbyggnader. Vidare planeras igångsättningav arbetscentraler och ytterligare investeringar i förrådsanläggningar. Underinnevarande år beräknas underlag föreligga för ett beslut om ett separatdatanät. Ett sådant skulle enligt departementschefen kunna finnas tillgängligtför kommersiell drift . Planeringsarbetet uppges ske med sikte på attkunna ansluta ett eventuellt svenskt nät till det internationella, och detavses därför utformas enligt internationell standard. Utskottet har vid sin prövning av förslagen funnitsig kunna godta den förordade ramen för medelsförbrukningen under televerketsfond. Den förutsedda fördelningen på skilda investeringsändamål samt anslagsberäkningenhar inte gett utskottet anledning till erinran liksom ej heller vaddepartementschefen i sammanhanget i övrigt anfört. I motionen 371 har yrkats att hosregeringen begär att nuvarande taxor för radiosamtal mellan och fartygvia kustradiostation minskas till hälften. Enligtvad utskottet erfarit kan med nuvarande taxor kostnadstäckning inte uppnås fördenna del av verksamhet. En reducering av taxorna skulleföljaktligen innebära att rörelsegrenen blir än mer för-lustbringande. Därestav sociala eller andra skäl en minskning av samtalsavgifterna för de avmotionärerna åsyftade personalgruppernas del ändå anses böra komma till stånd vilket i och för sig synes motiverat bör enligt utskottets uppfattning enlösning övervägas som ej berör taxor. Under hänvisning härtill ochdå en framställning i ämnet från vederbörande personalorganisationers sida redaningivits till regeringen finner utskottet någon särskild åtgärd från riksdagenssida ej påkallad. I motionen 1471 har yrkats att hosregeringen begär att staten i förekommande fall bekostar nytt telefonabonnemangför pensionärer. Utskottetkan för sin del ansluta sig till de allmänna synpunkter motionärerna därvidanfört beträffande angelägenheten av tillgång till telefon för pensionärerna.Kostnader av det slag varom här är fråga bör dock enligt utskottets uppfattninginte bestridas genom reduktioner av taxor eller priser. I ställetsynes såsom f. n. i stor utsträckning torde ske uppkommande frågor av dennaart böra lösas genom försorg. Utskottet finner sig följaktligen intekunna biträda motionärernas yrkande och avstyrker därför motionen. I motionen 865 har hemställts att hosregeringen anhåller om att skyndsamma åtgärder vidtas för att åstadkomma sådankomplettering av telefonkatalogen att fullständiga adressuppgifter, inbegripetpostnummer, fogas till namnuppgifterna. Fråganom telefonkatalogens utformning och indelning m. m. är emellertid sedan dentagits upp av under utredning. Häri ingår ävenspörsmålet om komplettering av kataloguppgifterna med abonnenternaspostnummer. Under hänvisning härtill och i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet avstyrks motionen. I motionen 1508 har yrkats att hosregeringen begär att abonnemangsbestämmelser ändras så attkonsumenterna får valfrihet att till rikstelefonnätet ansluta av televerketgodkända, i allmänna handeln försålda telefonapparater. Såsommotionärerna framhållit inkluderar telefonabonnemangen också självaapparaterna. ombesörjer vidare i princip kostnadsfritt underhålls-och serviceverksamheten med avseende på dessa. Att generellt öppna möjligheterför abonnenter att till telefonnätet ansluta av dem själva inköpta apparatermåste emellertid rimligtvis också aktualisera frågan om kostnadsansvaret förunderhåll och service m. m. av dessa. Några större praktiska fördelar med detav motionärerna förordade systemet förefaller f. ö. enligt utskottetsuppfattning inte stå att vinna. Vissa invändningar synes däremot kunna görasmed tanke inte minst på de negativa konsekvenser såväl i allmänna säkerhets-och funktionshänseenden som från servicesynpunkt vilka kan bli följden förabonnenternas del. Vad slutligen det av motionärerna omnämnda appa-ralsvinnetbeträffar har, enligt vad utskottet erfarit, åtgärder vidtagits som isåväl allmänhetens som verkets ekonomiska intresse beräknas kunna effektivtmotverka detsamma. Medåberopande av vad sålunda anförts avstyrker utskottet motionen i fråga. I motionen 1434 har yrkats att hosregeringen anhåller om åtgärder för att avgiftsfritt inordna veterinärer i SOSAlarmerings Aktiebolags (SOSAB) larmsystem i enlighet med vad motionärernaanfört. Nämndabolag bildades som motionärerna anfört efter beslut i (prop.1972: 129, : 20, rskr 1972: 329) som godkände ett avtal mellanteleverket. och om bolagsbildningen.Bolaget skulle bygga upp och driva alarmerings-centraler för alarmering av iförsta hand primärkommunala och landstingskommunala hjälporgan. Till bolagetskulle successivt överföras dåvarande SOS-tjänst. Omfattningen ochutformningen av SOS-tjänsten skulle dock inte avgöras av bolaget utan föreslogsfå ankomma på Kungl. Följande organ får f. n.avgiftsfritt anlita SOSAB :s tjänster, nämli- genpolis, brandkår, jourhavande läkare, ambulans, flygambulans, sjöräddning,flygräddning, fjällräddning och socialvårdens jourverksamhet. Mot avgift fårett antal andra organ, bl. a. jourhavande veterinär, anlita SOSAB:s tjänster.Detsamma gäller exempelvis jourhavande tandläkare. Utskottethar i och för sig förståelse för de av motionärerna framförda synpunkterna.Enligt vad utskottet erfarit har också underhandlingar förts med bolaget omviss försöksverksamhet i det angivna syftet dock utan att leda till någotpositivt resultat. Därest ett allmänt intresse för frågans lösning föreliggerbör det enligt utskottets uppfattning i första hand ankomma på vederbörandehuvudmän att uppta nya förhandlingar i frågan med bolaget. Motbakgrund av det anförda kan utskottet för sin del inte finna tillräckliga skälföreligga för de av motionärerna begärda åtgärderna och avstyrker därförmotionen. 1. till Teleanläggningar m. m. för /76 anvisar ett investeringsanslag av , 2. avslår motionen 1975: 371, 3. avslår motionen 1975: 1471, 4. avslår motionen 1975: 865, 5. avslår motionen 1975: 1508, 6. avslår motionen 1975: 1434. 4.Statens järnvägars anslagsbehov. Regeringen har (s. 244268) föreslagitriksdagen att till Järnvägar m. m. för /76 anvisa ettinvesteringsanslag av . I motionen 1975:217 av m. fl. (m)hemställs att till Järnvägar m. m. för /76 anvisas ett iförhållande till budgetpropositionen med . I motionen 1975: 569 av herrar () ochFälldin (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 4 och 5), 4. attriksdagen till Järnvägar m. m. under kommunikationshuvudtiteln för budgetåret1975/76 anvisar ett investeringsanslag av , innebärande enökning i förhållande till regeringens förslag med , att användasför ytterligare investeringar i fasta anläggningar och rullande materiel,. 5.att hos regeringen begär att möjligheterna prövas till internationellfinansiering utöver detta belopp av järnvägsinvesteringar i enlighet med vadsom anförs i motionen. I motionen 1975: 1465 av () hemställsatt hos regeringen kräver en översyn av gällande principer för SJ:sverkstäders utläggning av legoarbéte och SJ:s beställningar utomlands. Investeringarna för underinnevarande budgetår beräknades i fjolårets statsverksproposition till 392,3milj. För att främst öka SJ:s möjligheter att anskaffa rullande materielbeslutade emellertid att höja investeringsnivån med 30 milj. kr.Investeringsramen för innevarande budgetår uppgår därmed till 422,3 milj. kr. Den av för /76föreslagna medelstilldelningen av 610 milj. kr. har av departementschefenansetts böra begränsas till 480 milj. kr., vilket innebär en ökning med nära60 milj. kr. jämfört med den för innevarande budgetår gällandeinvesteringsramen. Med ianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samtunder de i protokollet över regeringsärenden i övrigt angivna förutsättningarnakrävs härför en medelsanvisning av 488,7 milj. kr. Detav departementschefen förordade investeringsprogrammet syftar bl. a. tillfortsatt kapacitetsutbyggnad av vissa bangårdar och terminaler, ytterligareförbättringar av banstandarden, viss ut- och ombyggnad av huvudverkstäderna,fortsatt anskaffning och modernisering av signal-ochfjärrblockeringsanläggningar, införande i större utsträckning av drift- ochtågorderradio samt upprustning av eldriftsanläggningar. I sammanhanget erinrasom att Kungl. Maj:t givit SJ i uppdrag att utföra projekteringav ett nytt dubbelspår mellan station och den planeradependeltågsstationen vid på sträckan StockholmSödertälje.Totalkostnaden härför, inkl. pendel tågsstationen, har preliminärt beräknatstill 125 milj. kr. Investeringsprogrammetavser vidare anskaffning och modernisering av rullande materiel samtanskaffning av maskiner m. m. för att rationalisera driften samt ban- ochmaskinunderhållet. I den förordade medelsförbrukningen ingår ocksåinvesteringar om 22,3 milj. kr. i järnvägslinjer tillhörande detersättningsberättigade nätet samt vissa medel för investeringar i försvarsberedskap. Med anledning av förslagen har i motionen 217yrkats att till Järnvägar m. m. för nästa budgetår anvisar ettinvesteringsanslag av 513,7 milj. kr., innebärande en ökning i förhållande tillregeringens förslag med 25 milj. kr. att användas för utökning och förnyelseav SJ:s godsvagnsbestånd.Vidare har i motionen 569 yrkats att under nämnda anslag /76 anvisar 528,7 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållandetill regeringens förslag med 40,0 milj. kr. att användas för ytterligareinvesteringar i fasta anläggningar och rullande materiel.