bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 bankoutskoltets utlåtanderedovisades också ett förslag från de kommunala myndigheterna i attriksdagen för erforderlig tid skulle ta i anspråk vissa av de byggnader somplanerades bli uppförda .söder om . Eftersom kommunenavsåg att på egen bekostnad bedriva projektering av riksdagslokaler vid erfordrades, enligt utskottet, inte för tillfället någotställningslagande från sida till Sergelstorgsalternativet.Riksdagen delade denna mening. Den30 beslöt så - med bifall till en- framställning därom frånstyrelsen för -att anta kommunserbjudande om provisorisk förläggning av till lokaler vid Sergelstoig fr. o. m. . Den angivna årshyran var (i 1968 årsprisläge och exklusive parkeringsplatser). Förvaltningskontoret fick i uppdragdels atl svara för förhandlingar och andra åtgärder för provisorietsgenomförande, dels att utreda förutsättningarna för viss utökning av antaletledamoisrum och planera service i anslutning till dessa. beslötsamtidigt ge Kungl. Maj:t till känna "alt avslår från attutnyttja lokaler i den planerade förvaltningsbyggnaden i kvarteret "(BaU1968:47,rskr 1968:315 och 316). Avgörande för bankoutskoltets ställningstagandeangavs vara bl. a. Sergelstorgsalternativets "stora fördelar frånkommunikationssynpunkt". Riksdagenhade vid samma tillfälle - - att ta ställning även lill fråganom lokalfrågor på . Bakgrunden härtill var ett avbyggnadsstyrelsen avgivet betänkande "hus. Fråntvå- till enkammarsystem. Teknisk-ekonomisk utredning av Kungl.byggnadsstyrelsen på uppdrag av ". Iskrivelse till redovisade sålunda styrelsen förriksdagens förvaltningskontor resultatet av det bedrivna utredningsarbetet ochhemställde om uppdrag att på basis av utredning ytterligareutreda lokalfrågor på i enlighet med angivnarikt-linjersamt att utarbeta program fören arkitekttävling avseende förslagtill riksdagshus enligt i princip något av alternativen 1,2 eller 3 a ibyggnadsstyrelsens utredning. fördes fram att utredningen bordeavse även det i utredning som 3 b betecknade alternativettill permanent riksdagshus. Det kan här inskjutas att alternativ 1 avsågombyggnad av dåvarande riksdagshus, alternativ 2 avsåg nybyggnad påHelgeandsholmen och alternativ 3 nybyggnad på Nedre saml attunderalternativen 3 a och 3 b enligt , medförde resp."små" och "måttliga" förändringar av cityplanen, medanalternativ 3 c medförde "relativt stor omarbetning av city-planen förområdet söder om . Bankoutskoitet(BaU 1968:48) fann vid sin prövning av ärendet alt byggnadsstyrelsensutredning och den skrivelse som styrelsen för ianslutning därtill lämnat till hade skapat en god grund för denprövning av lokalfrågor på som föranleddes av denföreslående övergången till enkammarriksdag. Utskottet framhöll särskilt atl"ett riksdagshus baserat på ett sådant lokalprogram som måste uppställaskommer att utgöra en byggnad av helt annat slag än det nuvaranderiksdagshuset". Medan detta genomgående hade karaktären avmonumentalbyggnad, skulle, enligt utskottet, ett nytt riksdagshus till ickeringa del få prägel av kontorsbyggnad till följd av det väsentligt utökadeantal ledamotsrum och tjänsterum som skulle ingå däri. Denna omständighet ansågutskottet göra möjligheten att pröva skilda förläggningsplatser och heltolikartade planlösningar särskilt värdefull. ansågatt den föreslagna handläggningen av byggnadsfrågan - innefattande bl. a. enarkiiektiävling - var lämplig. Med hänvisning till bl. a. vissa remissyttrandenframhöll utskottet också, att det låg "väl i linje med tidigareställningstagande i fråga om utredning rörande hus, ifall riksdagenuttalar sig för att alla norrmalmsalternativets tre underalternativ böromfattas av arkitekttävlingen". I en reservation anfördes att arkitekttävlingenborde begränsas lill att omfatta alternativen 1 och 2, som innebar fortsattföriäggning av till . Det kan också nämnas att ettsärskilt förslag, framfört av en ledamot av förvaltningskontorets styrelse, omatt jämsides skulle prövas även möjligheten av en permanent förläggning avriksdagen lill de provisoriska lokalerna vid inte vann någonanslutning av utskottets majoritet - detta under hänvisning till att dessalokaler "inte från början planerats för räkning och därför intekan bedömas på vara så funktionsdugliga som de lokaler bör blivilka på grundval av en omfattande arkitekttävling speciellt utformats förriksdagens behov". Vid behandlingen av bankoutskoltets betänkande biföllförsta kammaren utskottets hemställan, medan andra kammaren biföll denovannämnda reservationen om alt utesluta Nedre Norrmalmsalternativen frånarkitekttävlingen. Med anledning härav upptog bankoutskoitet (BaU 1968:54)frågan om sammanjämkning av kamrarnas skiljaktiga beslut. Sedan detkonstaterats "att förhandlingar med sålunda förutsätts ägarum och atl senare kommer att få la slutlig ställning lillarkitekttävlingens omfattning" fann utskottet sig böra föreslå alt andrakammaren skulle biträda första kammarens beslut i ärendet. Sedan detta skett -- hade sålunda beslutat i enlighet med utskottetshemställan (rskr 1968:324). beslöt anvisa ettreservationsanslag på till den fortsatta utredningen (BaU1968:49, rskr 1968:318 och 319). Underhösten 1968 godkände all projekteringen av de provisoriskariksdagslokalerna genomfördes enligt i huvudsak de riktlinjer som styrelsen förriksdagens förvaltningskontor angett och anvisade ett reser-vatioasanslag på (BaU 1968:63, rskr 1968:371). Bakgrunden härtill var bl. a.resultatet av en enkät som förvaltningskontoret gjort bland riksdagensledamöter. anvisade ett reservationsanslag påytterligare till kostnader för provisoriska lo-kaler(BaU1969:21, rskr 1969:149 och ISO). Detta anslag avsåg ca en tredjedel avkostnaderna för anskaffning av ny voteringsanläggning. Undervåren 1969 tog även ställning till hur den fortsatta utredningen avlokalfrågorna på skulle bedrivas liksom till pro grammet för denplanerade arkitekttävlingen om riksdagshus. Bakgrunden härtill var en skrivelsefrån styrelsen för i vilken hemställdes dels atlfortsatt utredning av lokalfrågorna på skulle bedrivas enligt deriktlinjer som angetts i skrivelsen och att program för en arkitekttävlingskulle avse förslag till riksdagshus enligt i princip någotav alternativen 1 och 2 i utredning , dels atl huvuddelen av skulle föriäggas utanförriksdagshuset och inte omfattas av lokalprogrammet för ett permanent riksdagshuseller av programmet för arkitekttävlingen, dels atl förberedelserna förarkitekttävlingen skulle avse en nordisk arkitekttävling, dels att ett reservationsanslagpå skulle anvisas lill utredningen. Vidbankoutskoltets behandling av ärendet framhöll utskottet bl. a. att "delinte bör ifrågakomma att mot stadens vilja driva frågan om en arkitekttävlingbeträffande området norr om längre än som skett" (BaU1969:29). Utskottet diskuterade bl. a. frågan om vilken vikt som i sammanhangetborde tillmätas det s. k. kommunala planmonopolet. Utskotiet delade ocksåstyrelsens bedömning av atl enbart alternativet 3 a på Nedre "nuännu mindre än förut utgör ett tillräckligt konstruktivt alternativ lillHelgeandsholmen" och alt det därför definitivt borde avföras frånutredningen. Utskottet tillstyrkte sålunda att den fortsatta utredningen iprincip skulle avse endast , dvs. alternativen 1 och 2, och attarkiiektlävlingen skulle anordnas som en nordisk arkitekttävling. 1 enreservation menade dock fyra ledamöter (fp, c) att även alternativet 3, dvs.Nedre , borde ingå i utredningen och tävlingen. följdeutskottet (rskr 1969:303). Utskottet avstyrkte vidare en motion, i vilkenföreslogs att en förläggning av utanför , i första handnämndes , borde övervägas och att alternativt en per-manentning avprovisoriet vid borde ske. Riksdagenavslog vidare - också i enlighet med bankoutskottets hemställan - förslaget omatt inte skulle omfattas av lokalprogrammet för ettpermanent riksdagshus och av programmet för arkitekttävlingen. Hemställan omett reservationsanslag på bifölls av (BaU 1969:28,rskr 1969:306-309). Underhösten 1969 fattade beslut om program för en allmän nordiskarkitekttävling och uppdrog åt styrelsen för attgenomföra tävlingen i huvudsaklig överensstämmelse med del sålunda angivnaprogrammet (BaU 1969:51, rskr 1969:370). Del preliminära programmet förarkitekttävlingen redovisades-jämte skrivelse från styrelsen för riksdagensförvaltningskontor - i bilaga lill utskottets betänkande. Våren1970 anvisade dels eii reservationsanslag på tillutredning om hus m. m., dels ett reservationsanslag på 12 300 000kronor till kostnader för provisoriska lokaler (BaU 1970:51, rskr1970:339-341). Sedan styrelsen för anmält vissainträffade kostnadsökningar, varigenom de sammanlagda utgifterna för deprovisoriska lokalerna beräknades uppgå till , anvisaderiksdagen ytterligare ett reservationsanslag på (BaU 1970:59, rskr 1970:373). om hus m. m., dvs. lokalfrågorna på , hardärefter anslagits ytteriigare av riksdag (KU1971:38, rskr 1971:212,227-228), av riksdag dels - förbestridande av vissa ökade kostnader främst med anledning av det stora antalettävlingsbidrag i den nordiska arkitekttävlingen -(KU 1972:13, rskr 1972:76),dels (KU 1972:23, rskr 1972:180), dels ock - förbestridande av beräknade ökade kostnader för utredningen -(KU 1972:58, rskr1972:23), samt av riksdag (KU 1973:51, rskr 1973:353).Vidare kan nämnas att riksdag anslagit ytterligare 3 438 000 kronorför iordningställande av sammanträdes-och konferenslokaler samt tio arbetsrumsåsom bostadsrum i hotellbyggnaden vid m. m. (KU 1973:22, rskr1973:214-215). Resultatetav den nordiska arkitekttävlingen redovisades i sammandrag av styrelsen förriksdagens förvaltningskontor i skrivelse lill den 8 november 1973.Härav framgår bl. a. att under inlämningsliden registrerats 114förslag samt alt den av styrelsen tillsatta prisnämnden tagit ställning tillförslagen och därvid till bearbetning i ett andratävlingssteg vall ut åtta förslag - fyra ombyggnads- och fyranybyggnadsförslag- vilka "representerade principiellt olika och möjligasätt att lösa byggnadsfråga på eller i dess omedelbaranärhet inom tävlingsområdet". Tävlingsresultaten, som offentliggjordesden , visade att prisnämnden stannat för atl bordeuppföra en nybyggnad på västra del och ansåg att till grundför vidare planering borde läggas förslag nr 016, "Censeo", vilkettilldelades 1 :a pris. beslut var inte enhälligt. Tre ledamöterföreslog ett annat nybyggnadsförslag (nr 066, "Nybyggnad ")och två ledamöter ett ombyggnadsförslag (nr 022, ""). Tvåledamöter ansåg att lokalfrågan på borde bli föremål för ny utredningoch att tills vidare borde stanna kvar vid . Efteren omfattande remissbehandling av tävlingsresultatet ansåg styrelsen förriksdagens förvaltningskontor för sin del bl. a. att inget av tävlingsförslageni oförändrat skick kunde komma till utförande, att en översyn avprogramförutsätlningarna var befogad och atl rivning av det gamla riksdagshusetnumera syntes vara helt utesluten. Styrelsen föreslog att den skulle få iuppdrag delsaU utreda förutsättningarna och kostnaderna för permanenta lokalerför vid genom långtidskontrakt med kommunalternativt förvärv av berörda fastigheter, dels att föranstalta om bearbetningav vissa ombyggnadsförslag gällande (främst avsågs de med 4:eoch 5:e pris belönade förslagen 022 "" och 013 "AronII" och i viss utsträckning 011 ""). godkände -i enlighet med hemställan - styrelsens förslag (KU1973:51, rskr 1973:353). Vissa behandlade motionsyrkanden, dels omatt den fortsatta utredningen borde begränsas till alt avse ett kvarstannandevid , dels om att utredningen uteslutande skulle inriktas påalternativet och att därvid även ombyggnadsförslaget"Samspel" skulle tas upp till prövning, avslogs av . Somovan nämnts anslogs till det fortsatta utredningsarbetet. Såsom framgår av den i det föregående lämnaderedovisningen har förvaltningsstyrelsens utredningsarbete - i enlighet med detidigare angivna förutsättningarna - bedrivits med sikte på att riksdagenskulle kunna fatta beslut i frågan om lokalfrågor på lång sikt redanunder . Då den utredningstid som stått till förfogande ansetts knapphar förvaltningsstyrelsen inte haft möjlighet att före sitt ställningstagandeden inhämta remissyttranden rörande riksdagshusutredningen.Därför har förutsatts att den sedvanliga och självfallet myckel betydelsefullaremissbehandlingen skulle ske genom försorg. Detta harockså skett, likaså under viss tidspress, . En redovisning avde synpunkter som därvid framkommit har lämnats i det föregående ochremissyttrandena har i sin helhet fogats som bilagor till detta betänkande. Iärendet har vidare väckts ett antal motioner - dels fem följdmotioner medanledning av förvaltningsstyrelsens framställning, dels två motioner väcktaunder den allmänna motionstiden års . För motionsyrkandenahar utskottet också redogjort i det föregående. Undertiden har utskottet ägnat ärendet en mycket omfattandeberedning. Vidarehar inför utskottet skett utfrågning av riksdagshusutredningens ledningsgrupp(förvaltningsdirektören , ordförande, samt riksdagsledamöternaThorsten och ), dess projektgrupp (arkitekten och avdelningsdirektörerna ) och dessbyggnadstekniske konsult (civilingenjören ), som också svarat förutredningens kostnadsbedömningar. Utredningensordförande, förvaltningsdirektören och arkitekten har i inledningsskedet närmare presenterat det framlagda förslaget ochutredningens överväganden för utskottet. Utskottet har tagit del av ett antalskrifter med synpunkter i ärendet, vilka inkommit till utskottet, främst frånolika berörda arkitektgrupper. Utskottet har också företagit syn i de gamlariksbyggnaderna och kanslihuset. Utskottetsberedning har främst koncentrerats till frågorom de olika förslagenskvaliteter från funktionssynpunkt - med särskilt beaktande av riksdagenslokalbehov på - ävensom till vissa stadsbilds- och miljöproblemoch till kostnadsfrågor. lokalfrågor har sedan lång lid varitföremål för uppmärksamhet. Redan ganska 1905 iriksdagshuset på visade det sig att var för litetoch opraktiskt. På1930-talel hade kraven på bättre arbetsförhållanden för och dessledamöter vuxit sig så starka att beslöt om ombyggnad ochmodernisering av . Härigenom avsågs främst att vinna ökadeutrymmen och förbättrade kommunikationer inom huset. Redan på den tidenuttalades emellertid från olika håll att ingen verklig lösning av riksdagenslokalfrågor stod att vinna med mindre än att ett nytt, ändamålsenligtriksdagshus uppfördes. Långtföre enkammarreformen stod det mot bakgrunden av ökadearbetsuppgifter och ändrade arbetsformer klart att lokalbehov intekunde tillgodoses i rik.sdagshuset på . Vid åtskilligatillfällen fördes därför fram olika förslag beträffande om-, till- ochnybyggnader på . a. diskuterades i samband med förfatlningsutredningensarbete ombyggnadsförslag som förutsatte attriksdagen skulle ta i anspråk även det färdigställda riksbankshuset,liksom olika förslag om tillbyggnad, exempelvis av fiygelbyggnader kring Riksplan.Sådana mera genomgripande förslag kom som bekant ej att genomföras. 1 ställettillgodosågs successivt ökade lokalbehov mer eller mindretillfiilligl och provisoriskt. Detta kunde ske dels genom utfiyttning av vissariksdagsorgan - justitieombudsmannaäm-betet, , riksdagensrevisorers kansli, och sedermera ävenkonstitutionsutskottet - dels genom mindre tillbyggnader (de viktigaste underåren 1926, 1942 och 1967), dels genom ianspråktagande av personalbostäder ochanskaffande av lokaler utanför , Sedanfrågan om övergång från två- till enkammarsystem ytterligare hade accentueratriksdagens lokalfrågor på ansågs tiden vara inne alt pröva dessafrågor i hela deras vidd. Beslut härom fattades av riksdag. Dentillsatta utredningen, som bedrevs under medverkan av , avsågsåväl möjligheterna för att genom om- och/eller nybyggnad påHelgeandsholmen stanna kvar där, som vissa alternativ till lokalisering utanförHelgeandsholmen, varvid i första hand avsågs Nedre . På utredningenankom också att överväga frågan om provisoriska lokaler för under enövergångstid fr. o. m. . Sedanresultatet av utredningsarbetet presenterats beslöt under våren 1968dels att anta ett erbjudande från de kommunala myndigheterna i om enprovisorisk föriäggning av till lokaler vid , dels attföranstalta om en arkitekttävling avseende förslag till permanent riksdagshus.Under det fortsatta arbetet med programmet för arkitekttävlingen blev det heltklart att kommunen motsatte sig en lösning enligt två av tre diskuteradealternativ rörande nybyggnad på Nedre . Då det gamla medstor sannolikhet bedömdes komma att ligga kvar, även om flyttade frånHelgeandsholmen, och några stadsbildsmässiga vinster därför inte ansågs kommaatt uppstå - och eftersom framtida expansion skulle ytteriigareminska det redan från början reduceradeplanerade statliga förvaltningsområdet på Nedre -blev resultatet attNedre Norrmalmsallernativel helt uteslöts ur det utarbetadetävlingsprogrammet. Programmet för den allmänna nordiska arkitekttävlingen,som sålunda kom att avse endast alternativen om- och nybyggnad påHelgeandsholmen, fastställdes av . Resultatetav den nordiska arkitekttävlingen, som genomfördes som ett tvåstegsförfarandeunder , redovisades för under hösten 1973.Förvaltningsstyrelsen föreslog i anslutning därtill att två huvudalternativ ihusfrågan skulle närmare utredas på grundval av en översyn av riksdagensaktuella lokalbehov. Alternativen avsåg dels kvarblivande vid ,dels återfiyttning till efter ombyggnad av del gamlariksdagshuset. Beträffande det förstnämnda alternativet skulle arbetet inriktaspå förslag lill dels långtidskontrakt med avseende riksdagensnuvarande lokaler vid , dels förvärv av berörda fastigheter vidSergels torg. Förvaltningsstyrelsens förslag innebar således att två tidigarediskuterade alternativ skulle avföras, nämligen dels nybyggnad påHelgeandsholmen efter rivning av det gamla , dels helaalternativet nybyggnad på Nedre . Beträffande ombyggnadsalternativetframhölls att inget av de vid arkitekttävlingen framkomna förslagen kunde kommatill utförande i oförändrat skick. Förvaltningsstyrelsensförslag om fortsatt utredning av lokalfrågor på lång sikttillstyrktes av (KU 1973:51), som därvid särskiltframhöll vikten av att det fortsatta utredningsarbetet kunde bedrivas såförutsättningslöst som möjligt inom de av förvaliningsstyrelsen angivnaramarna. följde ulskotlels förslag och biföll sålundaförvaltningsstyrelsens framställning. Resultatet av det inom förvaltningsstyrelsenbedrivna utredningsarbetet (riksdagshusutredningen ) redovisas i den nubehandlade framställningen till . Styrelsens förslag innebär attriksdagen skall besluta alt fiytta tillbaka till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen och uppdra åt styrelsen att föranstalta om fortsatt arbete medriksdagens lokalfrågor i enlighet med de av styrelsen uppdragna riktlinjernaoch i princip enligt utredningens alternativ 2. Det av styrelsen förordadealternativet (H 2) innebär, att behålls i det närmasteoförändrat, medan plenisalen föriäggs till riksbankshuset som påbyggs. Allaledamotsrum läggs avskilt i kanslihuset, vilket förbinds med riksbankshusetgenom en nybyggd gångbro över Stallkanalen. Vid expansion avseskanslihusannexet, dvs. nuvarande lokaler, kunna utnyttjasför behov. En lösning i enlighet med alternativet H2 innebär enligtförvaltningsstyrelsen alt får välfungerande, egna lokaler i centralt,traditionellt och representativt läge. Riksbyggnaderna bevaras på ettmeningsfullt sätt. arbetsrummed bostadsmöjlighet i en väl avskild "hotelldel", kanslihuset.Årskostnaden anges bli lägre än vid . Riksdagshusutredningenhar också närmare studerat ytteriigare två alternativ till ombyggnad påHelgeandsholmen, vilka representerar andra principer för lösning av riksdagenslokalfrågor. I det första (H 1) behålls i det närmasteoförändrat, medan bankhuset rivs och ersätts med en nybyggnad som tillgodoserhuvuddelen av lokalbehovet, bl. a. ledamotsrum och plenisal. Kanslihuset tasinte alls i anspråk i detta alternativ, men avses kunna utnyttjas vid framtidaexpansion. Det andra ombyggnadsalternativet (H 3) innebär större förändringarav inre men ingen synlig förändring av det yttre. Allaledamotsrum har inrymts i , där första kammarens plenisal ersättsmed en ny, större plenisal. Ombyggnaderna i bankhuset beskrivs som måttligaoch berör inte exteriören. Större delen av kanslihuset tas i anspråk förriksdagens aktuella behov och resten avses kunna utnyttjas vid expansion.Förbindelsen mellan riksbyggnaderna och kanslihuset är löst genom en gångtunnelunder och . Denav förvaltningsstyrelsen gjorda jämförelsen mellan de tre ombyggnadsalternativenvisar att man ansett atl alla förslagen har stora förtjänster och är frånårskostnadssynpunkt likvärdiga. Alternativet H 2 anses emellertid i fieraavseenden besitta bättre egenskaper än de andra. Utredningen beskriver detta ihuvudsak sålunda: Med avseende pä funktion bedöms alternativet H 1 vara någotbättre än alternativet H 2, vilka båda anses klart bättre än alternativet H 3.Med avseende på inre miljö bedöms alternativet H 2 vara bäst, medan vad gällerstadsbild och yttre miljö, liksom även bevarande, alternativen H 2 och H 3anses nära nog likvärdiga och bättre än alternativet H 1. BeträffandeSergelstorgsalternativet framhåller förvaltningsstyrelsen att detta har granskatsoch värderats på samma sätt som Helgeandsholmsalternativen. Lokalerna vidSergels torg bedöms vara behagliga och i stort sett välfungerande samtanpassade till enkammarriksdagens arbetsformer. Förhållandena vid expansionanser styrelsen emellertid mindre tillfredsställande och den yttregestaltningen framhålls vara, från synpunkt, närmast anonym. Vid ettkvarblivande i nuvarande lokaler anser styrelsen den lämpligaste lösningen varaförhyrning på långtidskontrakt. Styrelsen framhåller att en sådan förhyrninginte skulle innebära att ägde helt fritt förfoga över sina lokaler.Som undertag bl. för beräkningen av de framlida årskostnaderna har legatofferter, som lämnats av . Denjämförelse som utredningen gjort mellan de båda huvudalternativen torgoch , representerat av alternativet H 2, visar att man bedömtalternativet vara bättre än alternativet vadgäller såväl funkiion och inre miljö .som yttre miljö och stadsbild, liksombeträffande bevarande och i viss mån även genomförande (varmed främst avsesfördelen med att äger sina lokaler). beträffarkostnadsfrågorna anser utredningen att alternativet äröveriägset alternativet . Skillnaden i årskostnader anges vara stor(ca eller 20 96), vilket delvis förklaras av att mark ochbyggnader på inte ansetts böra åsättas något nuvärde.Skillnaden i kvalitetsegenskaper bedömer utredningen vara så stor att även omalternativen vore likställda beträffande kostnad och genomförande, skulleutredningen anse alternativet vara klart bättre än alternativetSergels torg. Beträffandedet fortsatta arbetet anför utredningen atl ett genomförande av alternativet H2 förutsätter ytterligare studier och överväganden, bl. a. när det gällerutformningen av de nytillkomna yttre delarna - plenisalspåbyggnaden ochgångbron över . 1 inledningsskedet avser man att inrikta arbetet påupprättande av ett byggnadsprogram, innefattande en precisering av lokalkravenoch genomgång av de yttre förutsättningarna. Stadsplanefrågan bör enligtutredningen tas upp med på ett tidigt stadium. Utformningenav Riksplan, som inte behandlats av utredningen, anges ha ett intimt sambandmed kommunens planering för och Strömparterren, lanspråktagandet avkanslihuset medför flyttning av de berörda departementen lill Nedre ,vilket förutsätts bli handlagt av i vanlig ordning. Sedanförslagshandlingar projekterats och kostnadsberäknats skulle fåunderlag för anvisande av medel och beslut om byggande, varefter bygghandlingarkan upprättas. Om byggnadsarbetena påbörjas kan enligt utredningen,vid någon forcering, inflyttning ske , annars sommaren 1982.Utredningen framhåller slutligen att den inte kan se några avgörande hinder fördet fortsatta arbetet utan bedömer förutsättningarna för ett lyckligtgenomförande som goda.