bet · FY01SoU15 · 1975-12-31 00:00:00 — På grundval av utredning Hälso- och sjukvårdinför 80-talet och de remissyttranden som har avgivits över denna börregeringen lägga fram ett förslag till program för den fortsatta utbyggnaden avhälso- och sjukvården för . Utskottet ansluter sig till de principerför sjukvårdens utveckling som har angivits i motionen 1975:1255 och som bl. a.innebär att man bygger ut den öppna vården på etl sådant sätt atthusläkarsystemels fördelar med en bättre vårdkontinuitet och en bättre kännedomhos läkaren om patientens sociala situation tas till vara. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande ett program för den fortsattautbyggnaden av hälsovården och sjukvården att med bifall tillmotionen 1975:1255 yrkande 1 hos regeringen anhåller att ett program för denfortsatta utbyggnaden av hälsovården och sjukvården föreläggs ienlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 2. beträffandetjänster för specialistkompetenta läkare vid undervisnings sjukhusen (punkt 5 i hemställan) av () som anser dels att det avsnitt i utskottets belänkande sombörjar på s. 26 med "Utskottet vill" och slutar på s. 27 med"motionen 1975:1272" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionen finns en allvariig risk för att den minskning av antaletspecialisttjänster som det nu gällande läkarfördelningsprogrammei innebärkommer att leda till svåra problem såväl beträfTande den kvalificeradesjukvården som för forskning och utbildning vid undervisningssjukhusen. Det ärangeläget att denna risk undanröjs. Därför bör det läkarfördelningsprogram (LP 80), som skall redovisa till ,utformas så atl den nämnda minskningen av antalet specialisttjänster vidundervisningssjukhusen inle kommer till stånd. Vadutskottei sålunda anfört med anledning av motionen 1975:1272 bör ges regeringentill känna. delsalt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande tjänster för specialistkompetentaläkare vid undervisningssjukhusen alt med anledning av motionen1975:1272 ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandebistånd av personlig art genom bl. a. religiösa samfund för patienter inom sjukvården (punkl 6 i hemställan) av () som anser dels att del avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 27 med "Med hänsyn" och slutar på s. 28 med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Ulskoitetvill erinra om att frågor rörande den andliga vården vid sjukhusen är föremålför utredning genom den tillkallade utredningen (U 1975:10) rörande denandliga vården vid sjukhusen och vid kriminalvårdens anstalter. Beträffandeden vidare frågan om frivilliga insatser i sjukvården över huvud laget villutskottet anföra följande. Påskilda håll utomlands har man goda erfarenheter av frivilliga krafters insatsersom s. k, patientvänner eller patientbesökare. Med tanke på den hårdaarbetsbelastningen för personalen i svensk sjukvård är del angeläget atl viljantill frivilliga insatser från olika ideella organisationers och enskildas sidatas lill vara. Det är en viktig uppgift för sjukvårdshuvudmännen alt i samrådmed de anställdas organisationer finna former för sådan kontaktverksamhet, somsärskilt förde långvarigt sjuka kan ha stor betydelse. Denna måste givetvis skei former som inte av patienten på något säll kan uppfattas som påträngande. sålunda anfört med anledning av motionen 1975:1290 bör ges regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande bistånd av personlig art genom bl.a. religiösa samfund för patienter inom sjukvården att med anledningav motionen 1975:1290 ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. beträffandetjänster för specialislkompelenta läkare vid undervisningssjukhusen (punkt 5 ihemställan) av herrar Carishamre (m) och () som anför: Denomständigheten alt specialistkompetenta läkare i allmänhet inle kan fåförordnanden som underiäkare är en följd av de beslut som tidigare fattatsrörande läkarutbildningen och användningen av läkarresurserna. Dessa avser bl.a. en stark satsning på allmänläkarvård. Detmåste emellertid beaktas att läkare under utbildningen till allmänläkarkompetensom tjänstgör jämförelsevis korta tider inom olikaspecialiteter. Om del blir alltför många läkare under utbildning tillallmänläkarkompetens som har förordnanden under korta tider vid en klinik,uppkommer svårigheter att tillgodose behovet av mer erfarna ellerspecialislkompelenta läkare vid kliniken. En sådan utveckling är naluriigtvisinte önskvärd. Det kan leda till atl den kvalificerade sjukvården fungerarsämre och att undervisningen blir lidande. De som drabbas av sådantär patienterna. Läkarresurserna skall naluriigtvis kanaliseras till de områdendär de bäst behövs. Vi vill därför starkt understryka utskollets mening atl"undervisningssjukhusens behov av vidareutbildade läkare på olika sättbeaktas i arbetet med läkarfördelningen". Vi förutsätter alt undervisningssjukhusensbehov verkligen beaktas i det nya läkarfördelningsprogram för perioden1975-1980 som har i uppdrag atl lägga fram . GOTAB 7.9407S Slockholm 1975