bet · FY01KU11 · 1975-12-31 00:00:00 — även sådanasom ej är tillgängligaför omedelbar automatisk databehandling. Enligt motionen kan dagens ochframförallt morgondagens informationsbehandlingsmetodik utnyttja elektroniskahjälpmedel utan att register av den art som f n. täcks av datalagen ärnödvändiga. DASK avstyrker yrkandet i motionen 1975:69 angåendetilläggsdirektiv till DASK med motiveringen att utredningens arbete inte tagitsikte på integritetsfrågorna. JKanför i sitt yttrande vad gäller dataregistrering med hjälp avmikrofiche-system och liknande: Jag vill inte bestrida, att den snabba tekniskautvecklingen kan ge anledning till oro från integritetsskyddssynpunkt. Förnärvarande torde dock ett utnyttjande av mikrofiche-systemet eller annatlikvärdigt system som alternativ till ett stort ADB-system knappast varalönsamt, varför problemet nu är mer teoretiskt än praktiskt. Frågan förtjänardock redan nu uppmärksamhet, särskilt på grund av möjligheterna att kombineraADB-teknik och mikrofiche-teknik. Lämpligen skulle frågan kunna övervägas inomramen för en sådan allmän översyn av datalagen som ovan förutskickats skallkomma. Datainspektionen redogör i sitt remissyttrande, förden tekniska utvecklingen på detta område. Vad gäller möjligheterna attlagstifta på detta område anför inspektionen: Lagtekniskt föreligger följande svårigheter. Dettillståndssystem, som f n. råder enligt datalagen, kan inte rimligen görastillämpligt på alla andra typer av register, stora som små. Att i lagåstadkomma en rinilig avgränsning av tillståndspliktiga och andraregister torde vara en omöjlig uppgift. Däremot vore det kanske möjligt attunder tillståndstvång lägga alla icke-ADB-register som på något sätt harsamband med ADB-register; det kan också övervägas tillståndstvång föricke-ADB-register i vissa branscher eller för vissa ändamål. En lösning är attinte införa tillståndstvång för alla register men i stället getillsynsmyndigheten laglig befogenhet att ingripa med föreskrifter eller förbudmot icke-ADB-register, om i särskilda fiill risk för otillböriigtintegritetsintrång föreligger eller sådant intrång ägt rum. Datainspektionenöverväger fortlöpande, mot bakgrunden av framväxande erfarenheter, behovet avkontroll över de personregister som inte förs med ADB. När tillräckligtunderiag föreligger kommer inspektionen att förelägga regeringen erforderiigaförslag. Riskerför s. k. databrott I motionen 1975:95 hemställs "11. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförebyggande av brottsrisker i samband med användningen av elektroniskabetalningsmedel och affärsdokument, 12. att begär att regeringenlåter genomföra nog- granngranskning av säkerhetsproblemen innan ett allmänt datanät upprättas, så inte därigenom släpper lös en rad nya möjligheter till förmögenhetsbrottoch industrispionage". Imotionen föreslås att varje beslutad eller påtänkt utvidgning av användningenav elektroniska betalningsmedel eller affärsdokument skall åtföljas av ennoggrann utredning om hur sårbarheten för nya typer av förmögenhetsbrottdärigenom ökas och vad man kan göra för att förhindra detta. Motionärerna anserockså att man innan ett allmänt datanät sätts i gång måste tillfredsställandelösa alla säkerhetsfrågor, så att inte en rad nya möjligheter tillförmögenhetsbrott och industrispionage skapas. Vad gäller de i motionen 1975:95 aktualiseradefrågorna angående risken för s. k. databrott i samband med att ett allmäntdatanät upprättas samt i samband med användningen av elektroniskabetalningsmedel och affärsdokument anför datainspektionen att det är angelägetatt diskussioner om datanätets egenskaper och dess eventuella konsekvenserintensifieras och förs i en bred krets av experter, användare ochbeslutsfattare. Det enligt inspektionen främsta skälet till vaksamhet ochberedskap inför det nya utvecklingssteg som datanätet representerar är de nyaoch enligt yttrandet svåröverskådliga möjligheter till sammankoppling avinformation från olika databanker som det nya nätet kommer att erbjuda. Datainspektionenanför också att den i motionen önskade granskningen av säkerhetsproblemen isamband med det allmänna datanätet torde kunna ske genom samarbete mellanteleverket och inspektionen samt övriga intressenter. Datainspektionenanser inte att tillkomsten av ett allmänt datanät innebär någon principiellskillnad såvitt rör förebyggande och avslöjande av databrott. Idatainspektionens fortlöpande tillsyn av befintliga register tas frågorna omskydd mot brott av här diskuterat slag ofta upp med de registeransvariga. Behovetav internationelU datasamarbete Motionen I motionen 1975:69 hemställs "3. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande h) behovet av internationellt sam arbete på datateknikens område". Motionärernaanför att det är av utomordentligt stor betydelse att internationellakonventioner kommer till stånd på datateknikens och det därmed sammanhängandeintegritetsskyddets område. Enligt motionen måste dessa konventioner i förstahand vara inriktade på att stärka skyddet för de enskilda medborgarnasintegritet, men därutöver är det väsentligt att ett internationellt skydd motavtappning (obehörig åtkomst) av data åstadkommes. DASK anför vad gäller behovet av internationellakonventioner på datateknikens område: DASK delar uppfattningen att det är angeläget attfå till stånd internationella konventioner på datateknik- ochdatakommunikationsområdet. Som antyds i motionen måste man dock räkna med attdetta kommer att ta relativt bl. a. på grund av att andra länder iallmänhet inte ägnat samma intresse som åt att reglera användningen avdatatekniken för att skydda den personliga integriteten. Frågorna ominternationella konventioner har uppmärksammats i bl. a. arbete i vilketSverige aktivt medverkar. a. har inom bildats en arbetsgrupp, i vilkendatainspektionen ingår, i syfte att få fram internationella konventioner vadgäller integritetsfrågorna i samband med ADB. DASK räknar med att frågorna iförekommande fall även kommer att uppmärksammas i statskontoretssäkerhetsprojekt. Vidare bevakas dessa frågor av som har ett närasamarbete med de övriga nordiska länderna - det gäller inte minst i fråga omdet planerade allmänna datanätet - och som aktivt deltar i det internationellaarbetet med dessa frågor. I det här sammanhanget kan även nämnas det arbetesom bedrivs på dataområdet inom de internationella standardiseringsorganisationernaoch i vilket på olika sätt deltager. Datainspektionen redogör i sitt remissyttrande förde initiativ som tagits till samarbete inom och . Inspektionenanför vidare att lagstiftningsarbete inom dataområdet utreds eller planerasinom flera av medlemsländerna i dessa organisationer. Inspektionen deltaraktivt i det internationella samarbete som kommit i gång.Datainspektionen anför bl. I avvaktan på internationella överenskommelser hardatainspektionen intagit en synneriigen restriktiv hållning till frågor ommedgivande till databehandling utomlands (11 § datalagen). Endast enstakaärenden har prövats, varvid några ansökningar bifallits och ett paravslagits. Ytteriigare ärenden skall behandlas. De avser bl. a.kundregister, personalregister, reskontrarutiner och forskningsregister.Upplysningsvis skall också nämnas att ansökningar om tillstånd att förapersonregister inkommit från en del utländska företag som utför sindatabehandling i . Datainspektionenförutsätter att någon svensk anslutning inte sker till det nordiska eller deteuropeiska datanät, som planeras bli genomfört , innangiltiga konventioner föreligger. Konventionstexten bör inte bara omfattaregler till skydd för integriteten gentemot databanker utan också regler omkontroll av i vilken omfattning och på vilka grunder ADB-baseradpersoninformation får föras över gränser och lagras i andra länder än det därregistrerad person är bosatt. Datainspektionenvill kraftigt understryka vad som framgår av den här lämnade redogörelsen,nämligen att förhållandena utomlands på dataområdet har direkt betydelse fördet integritetsskydd som vi i vårt land vill tillförsäkra medborgarna genomdatalagen och att detta samband fortlöpande ökar i betydelse. Internationellainitiativ från på detta område är därför också ett påtagligt nationelltsvenskt intresse vid sidan av de allmänna intressen som ligger till grund förSveriges medverkan i internationellt arbete. Redan nu kan nämnas attett fortlöpande arbete med jämförande studier avlagstiftning och lagförslag samt viss datateknik i olika länder samt utarbetandeav utkast på grundval härav borde påbörjas om anses böra varainitiativtagare i fråga om internationella överenskommelser. Datainspektionenkänner sig ansvarig för att sådana initiativ aktualiseras och kommer i mån avförmåga att hos statsmakterna föreslå de åtgärder och därav föranledda resursersom behövs. Deanställdas inflytande över dataverksamheten Motionen I motionen 1975:95 hemställs "9. att riksdagenbegär förslag av regeringen om sådan lagändring att företagsnämndens yttrandeskall åtfölja begäran om tillstånd hos datainspektionen om att fö inrättapersonregister över anställda, 10. att begär att regeringen i detpågående arbetet med fördjupad arbetsdemokrati även uppmärksammar hur deanställda skall fö större inflytande över datoriseringen på arbetsplatsernasamt hjälp med information och utbildning för att kunna hävda sinasynpunkter." Motionärernaanför i motiveringen att de anställda bör ha rätt till aktiv medverkan vidvarje mera genomgripande datorisering av arbetsplatsen via deras lokalafackorganisation som en del av dess normala arbete. Datainspektionen Datainspektionen anför beträffandedessa motionsyrkanden bl. ; andra stycket datalagen åligger detdatainspektionen att i till-Ståndsärende särskilt beakta den inställning tillregistret som föreligger eller kan antas föreligga hos dem som kan komma attregistreras. För att detta skall kunna ske har datainspektionen hittillsregelmässigt i ärenden om register över anställda inhämtat yttrande från dessasorganisationer. Inspektionen, i vars styrelse ingår företrädare för ochTCO, har också samrått med LO, TCO och om hur detta remissförfarande böranordnas. Det råder enighet mellan organisationerna och datainspektionen om attremissen bör ställas till de centrala organisationerna. Dessa, som harsärskilda sakkunniggrupper för dessa frågor, tar därvid erforderliga kontaktermed sina lokala organ innan yttrande avges. Verksamheten är ännu i sin begynnelsemen det står redan klart att ett stort behov av information gentemotorganisationernas medlemmar föreligger. Organisationerna är inställda på attefter förmåga tillgodose detta behov; nämnas må vidare att exempel finns på attsådan information lämnats i företagsnämnder och i större företagspersonaltidningar. Fogkan finnas för uppfattningen att remisserna till de anställdas organisationerbättre motsvarar kravet i 3 t; datalagen än yttrande från företagsnämnden, ivilken ju ingår företrädare även för det företag som söker tillståndet. Skulleemellertid anse att företagsnämndens yttrande bör inhämtas, tordelagändring inte erfordras; datainspektionen är självfallet beredd att anpassasin remisspraxis efter det uttalande som gör i frågan. Försäljningav datalagrade personuppgifter for kommersiellt bruk Motionerna Imotionen 1975:69 hemställs "3. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande b) förbud mot försäljning av dataregister förkommersiellt bruk". Imotionen anförs att det är angeläget att hushållen och enskilda personerskyddas mot den typ av direktreklam t. ex. genom förledande da-taskrivnareklambrev som möjliggörs genom att företag kan köpa och utnyttjapersonregister. Motionärerna förordar en översyn av datalagen så attförsäljning av personregister för kommersiellt bruk förbjuds. Ett sådant förbudfår inte utformas så att det strider mot TF. 1motionen 1975:125 hemställs "2. att begär att regeringen låterundersöka hur man skall kunna ge den enskilde rätt att slippa kommersielldirektreklam, som utsänds med hjälp av länsstyrelsernas dataregister, utan attför den skull bli utan samhällsinformation med hjälp av samma register". Imotionen framhålls att de personer som begär att inte behöva förekomma på delistor ur personregister som lämnas ut för att utnyttjas tilldirektreklam också går miste om sådan selektiv reklam som kommun, landsting ochstatliga myndigheter kan vilja sända ut, t. ex. om rätt till bostadsbidrag m.m. Motionären föreslår att en skillnad görs mellan samhällelig och kommersiellreklam i detta hänseende, så att medborgarna kan be att få slippa den enasorten utan att gå miste om den andra. Vid riksdag begärdes i motionen 1974:1181av i (c) att skulle begära översyn avdatalagen i syfte att omöjliggöra försäljning av personregister förkommersiellt bruk. Utskottet anförde med anledning av motionen följande: Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att företagensmöjligheter att få del av person- och adressregister som finns hos myndigheterär en följd av offentlighetsprincipen. Den i 2 kap. 8 ! ;tryckfrihetsförordningen stadgade rättigheten för envar att mot fastställdavgift erhålla avskrift av allmänna handlingar är, beträffande handling som ejskall hållas hemlig, i princip obegränsad. Med handling jämställs upptagningför ADB. Som datainspektionen anfört i sitt remissyttrandegåren sådan ändring idatalagen som åsyftas i motionen sålunda inte att förena med den itryckfrihetsförordningen stadgade offentlighetsprincipen. Utskottet villemellertid i detta sammanhang understryka att myndighet enligt den ändring itryckfrihetsförordningen som träder i kraft inte är skyldigatt lämna ut själva datamediet utan endast utskrift av de uppgifter som finnslagrade i registren. Vid prövningen av ansökningar om att utfå magnetbandkopioroch andra datamedier har myndigheterna därigenom möjlighet att ta hänsyn tillden tänkta användningen av uppgifterna. En restriktiv praxis från myndigheternassida i fråga om utlämnande av datamedier är enligt utskottels Därmed kan i överensstämmelse med motionens önskemål en icke önskvärdkommersiell användning av de personregister som finns hos myndigheterna ipraktiken förhindras. Ivad gäller den i motionen upptagna frågan om s. k. selektiv direktreklam villutskottet framhålla att ingripanden mot otillbörlig reklam av detta slag i vissafall kan ske inom ramen för lagstiftningen om otillböriig marknadsföring. I defall selektiv direktreklam kan anses utgöra otillbörligt intrång i denpersonliga integriteten ger också, som datainspektiontjn framhållit, datalagenoch bestämmelserna i 13 > sekretesslagen möjligheter till skydd häremot. I en reservation (vpk) yrkades dels att riksdagenskulle begära förslag till de lagändringar som krävs för att omöjliggöraförsäljning av personregister för kommersiellt bruk, dels att utskottetsyttrande i denna del bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är angeläget att ett förbudmot handel med personregister införs. Företagens möjligheter att få del avperson- och adressregister som finns hos myndigheter är en följd avoffentlighetsprincipen. Den i 2 kap. 8 ! ; tryckfrihetsförordningen stadgaderättigheten för envar att mot fastställd avgift erhålla avskrift av allmännahandlingar är, beträffande handling som ej skall hållas hemlig, i principobegränsad. För att tillgodose syftet i motionen att omöjliggöra försäljning avdatalagrade personregister torde därför också krävas ändring itryckfrihetsförordningen. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att hos Kungl. Maj:t börbegära förslag till de lagändringar som krävs för att förhindra en kommersiellanvändning av de personuppgifter som myndigheterna insamlat för helt andraändamål. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Datainspektionen anför i sitt remissyttrande attinspektionen vid till-ståndsgivningen enligt datalagen har utvecklat en praxissom i princip innebär att inga personregister tillåts omfatta andra personerän som svarar mot myndigheternas, företagens eller organisationernasarbetsuppgifter och verksamhetsområden. För företag och organisationer medfördenna princip att tillstånd inte meddelas att med hjälp av ADB föraadressregister över presumtiva kunder. 1 fråga om adressregister över medlemmaroch kunder meddelar datainspektionen alltid vid tillstånd den föreskriften attpersoner, som till de registeransvariga anmäler att de inte önskar erhålladirektadresserad reklam, skall gallras bort innan registren används för dettaändamål. Datainspektionen anför vidare bl. Den praxis som här beskrivits har tillämpats vid detillstånd för ADB-register som meddelats. För myndigheter harföreskrivits att utlämnande av personuppgifter endast för ske för fullgörandeav myndigheternas skyldigheter enligt TF att tillhandahålla utskrifter avallmänna handlingar och att utlämnande av uppgifter på datamedium (magnetband,hålremsa etc) inte får ske till andra mottagare än sådana som erhållittillstånd av datainspektionen att föra personregister med hjälp av ADB. harhittills vad avser utlämnande från länsstyrelserna, som är de viktigastemyndigheterna i detta sammanhang, endast meddelats ett företag och i detta fallhar tillståndet begränsats att gälla under viss skälig avvecklingstid.Företaget har sedermera överklagat datainspektionens beslut och ärendet har närdetta skrivs inte prövats. Vidare förekommer i förhållandet mellanlänsstyrelserna och den berörda branschen vissa inskränkningar vid utlämnandeav uppgifter, bl. a. innebärande att urval inte bör bestämmas med ledning av eneller flera mycket personspecifika uppgifter, att reklam innebärandekommersiella erbjudanden inte bör adresseras till personer samt attlänsstyrelserna efter samråd med beställarna inte skall lämna ut adresser fördirektreklamändamål avseende personer som till länsstyrelserna anmäler att deej önskar erhålla direktadresserad reklam. Datainspektionen anser att den praxis inspektionentillämpar uppfyller de krav på skydd för intrång i den personliga integritetensom kan ställas mot bakgrund av om tillhandahållande avallmänna handlingar och företagens legitima behov av aktivamarknadsföringsåtgärder. JKredogör i sitt yttrande för datainspektionens möjligheter att inom ramen fördatalagens bestämmelser begränsa direktreklamverksamheten. En ytteriigare begränsning torde kunna nås om detcentrala statliga uppdateringsregister som datainspektionen föreslagit iskrivelse till Kungl. 1 anledning avskrivelsen har Kungl. Maj:t uppdragit åtdatasamordningskommittén att inom ramen för pågående utredningsarbete i frågorrörande samordning av datainsamling, inrättande av s. k. basregister m. m.efter samråd med statskontoret och belysa de tekniska,ekonomiska och organisatoriska konsekvenserna av datainspektionens förslag (Fi5486/74). Genom ett sådant register skulle vara möjligt att inte bara begränsabredden och djupet av den registrerade informationen utan även styra informationsuttagetpå sätt som motiveras av integritetshänsyn. Detta torde vara av särskildbetydelse för uttag för direkt reklam. Den snabba utvecklingen på databehandlingsområdetunder har möjliggjort betydande administrativarationaliseringar inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Även inomforskningen och samhällsplaneringen har utvecklingen av ADB-tekniken inneburitstora framsteg. Datorerna har medfört en så radikal omvandling avinformationsbehandlingen och fått en sådan betydelse för den industriella ochsamhälleliga utveckligen att de kan undvaras. Den fortsatta utvecklingenkan antas leda till ytterligare datorisering av forskning, administration ochsamhällsplanering. Samtidigtsom utvecklingen inom ADB-området inneburit stora fördelar för samhället också väckt farhågor och oro i olika hänseenden. Framför allt haruppmärksammats de ökade risker som skapas för enskildas integritetgenom möjligheterna att centralt registrera stora mängder av information omenskilda personer. Dessaproblem har också uppmärksammats av statsmakterna. 1971 erhöll offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén genom tilläggsdirektiv i uppdrag attöverväga frågan om lagstiftning rörande personorienterad ADB-information.Utredningen presenterade sitt arbete i denna del i ett betänkande 1972 ochunder vårsessionen 1973 antog ett förslag till särskild datalag(prop. 1973:33, KU 1973:19, rskr 1973:131). Enligtdatalagen (1973:289), som trädde i kraft , får dataregister sominnehåller personuppgifter inte inrättas eller föras utan tillstånd avdatainspektionen. Detta gäller dock inte register som inrättas genom beslut avregeringen eller . Beträffande sådana register krävs i stället attyttrande inhämtas från datainspektionen före beslutet. I samband med attdatainspektionen beviljar tillstånd till ett personregister skall den ocksåmeddela alla de föreskrifter som behövs för att förebygga otillbörligt integritetsintrång.Datainspektionen utövar också tillsyn över registren och kan i efterhandingripa med nya eller ändrade föreskrifter. 1 sista hand kan inspektionenåterkalla meddelat tillstånd. Enskild har rätt att på begäran en gång per årkostnadsfritt få upplysning om de uppgifter som finns om honom i ett visstdataregister. Datalagen innehåller vidare bl. a. föreskrifter om tystnadspliktsamt straff- och skadeståndsskyldighet. Tillståndssystemet för personregisterbörjade gälla . I princip är emellertid även register somupprättats tidigare underkastade datainspektionens tillståndsprövning.Datainspektionens beslut kan överklagas till regeringen. JO har tillsyn överdatainspektionens verksamhet på samma sätt som över varje annan myndighet, bl.a. dem som för personregister. JK har enligt datalagen rätt att föra talan motdatainspektionens beslut för att tillvarata allmänna intressen. Inspektionen leds av en styrelse i vilken finnsrepresentanter för de politiska partierna. Inom inspektionen finns en enhetför tillståndsärenden, en enhet för tillsynsärenden samt ett sekretariat förinformation m. m. Närdatalagen antogs blev det första land som fick en datalagstiftning somtäcker såväl den privata som den offentliga sektorn. Datalagen har också väcktstor uppmärksamhet i andra länder. förekommer lagstiftnings- ochutredningsarbete på detta område i ett flertal länder. Ipropositionen 1973:33 med förslag till datalag framhöll departementschefen attvarje reglering som införs på det under stark utveckling staddadatahanteringsområdet måste ses som ett provisorium. 1 den mån regleringen inågot avseende blev onödigt betungande eller hämmande för utvecklingen måsteenligt propositionen ändringar och kompletteringar kunna genomföras. betonade i sitt av godkända betänkande attdatalagen utgjorde ett förstlingsverk på ett nytt och komplicerat lagstiftningsområde.Utskottet ansåg med hänsyn härtill att till-lämpningen fick visa omlagstiftningen tillgodosåg de olika anspråk som måsteställas på den. Utskottet framhöll att det primära syftet måste vara atttillgodose den enskildes behov av skydd för den personliga integriteten.Samtidigt måste lagstiftningen värna om offentlighetsprincipens tillämpningockså på ADB-området, Utskottet framhöll att målet måste vara att på ettriktigt sätt tillgodose och mot varandra väga dessa olika intressen. Som JKframhållit i sitt remissyttrande över nu aktuella motionsyrkanden måstetillämpningen av datalagen i många stycken också innebära en avvägning mellansamhällets behov av uppgifter t. ex. för samhällsplaneringsändamål ochallmänhetens intresse av skydd för sitt privatliv. Medhänsyn till den snabbhet som präglar utvecklingen på datateknikens område ärdet enligt utskottets mening väsentligt att en allmän utvärdering av datalagenkommer till stånd så snart tillräckligt erfarenhetsmaterial föreligger. Datainspektionenhar nu arbetat under och datalagen trädde som nämnts i kraft den Ijuli 1974. Erfarenheter av den nya lagstiftningen växer nu snabbt fram. är det t. ex. klart att antalet personregister är betydligt större änberäknat, något som ställer stora krav på datainspektionens resurser ochhandläggningsrutiner. Inom datainspektionen planeras en genomgångoch redovisning av de erfarenheter som inspektionen vunnit avtillämpningen av datalagen.