bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 4 SoU 1975:4 Socialutskottetsbetänkande med anledning av motioner om vissa arbetsmiljöfrågor I motionen 1975:33 av () hemställs altriksdagen hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att begränsa bullretpå arbetsplatserna, varvid behovet av förbättrad akustisk utbildning förgymnasieingenjörer, möjligheterna att med hjälp av ekonomiska styrmedelbegränsa bulleremissioner samt utfärdandet av bullernormer för olikamaskintyper särskilt beaktas. I motionen 1975:36 av m. fl. (s)hemställs att beslutar att 34 § arbetarskyddslagen utgår. 1 motionen 1975:80 av m. fi. (s)hemställs att hos regeringen begär förslag till en sådan skärpning avarbetarskyddslagen att direkt straffhot följer för den som uppenbart bryter motlagen. I motionen 1975:153 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 3-5), 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en kommande arbetsmiljölag bör ges en sådan utformning att deanställda blir jämställda med arbetsgivaren i vad avser det reella inflytandetöver arbetsmiljön i vid mening, 4. att begär att regeringen föreläggerriksdagen förslag i syfte att skapa förutsättningar för att lägga huvudansvaretför arbetsmiljön inberäknat företagshälsovården på företagsnämnderna, 5. att begär att regeringen föreläggerriksdagen förslag om principbeslut rörande obligatorisk företagshälsovård. Två i motionen framställdayrkanden om arbetstid och längre sammanhängande ledighet (yrkandena 1 och 2)behandlas i SoU 1975:1. Motivering till yrkandena i motionen 1975:153 finns imotionen 1975:182. I motionen 1975:480 av m. fl. (vpk)hemställs att uttalar sig för 1. att i arbetarskyddslagen införs bestämmelser somförbjuder enmans-betjäning på normalgodståg och expressgodståg, 2. att hos regeringen hemställer att förslagom erforderiig ändring i arbetarskyddslagen skyndsamt utarbetas och föreläggsriksdagen. I motionen 1975:481 av m. fi. (vpk)hemställs att beslutar anta ändringar i arbetarskyddslagen (1949:1)enligt följande. På arbetsställe, där minst fem arbetstagareregelbundet sysselsättas, skall bland arbetstagarna utses ett eller fleraskyddsombud. Skyddsombud skall utses även på annat arbetsställe, omarbetsförhållandena påkallar det. För skyddsombud bör ersättare utses. Skyddsombud utses av lokal facklig organisation, som är bundenav kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finnes ej sådan organisation,utses skyddsombud av arbetslagarna. För arbetsställe där skyddskommitté ej tillsatts ägeryrkesinspektionen, om förhållandena påkallar det, medgiva att lokal avdelningav sådan organisation, som är att anse som huvudorganisation enligt lagen(1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt, utser skyddsombud utanförkretsen av arbetstagare. Finnes vid arbetsställe mer än ett skyddsombud, skall ettav ombuden utses att vara huvudskyddsombud med uppgift att samordna skyddsombudensverksamhet. På arbetsställe, där minst fem arbetstagare regelbundetsysselsättas, skall bland arbetstagarna utses ett eller flera skyddsombud.Skyddsombud skall utses även på annat arbetsställe, om arbetsförhållandenapåkallar det. För skyddsombud bör ersättare utses. Skyddsombud utses dels av lokal facklig organisation, somär bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren, och dels avlokal facklig organisation som företräder minst en femtedel av arbetstagarna påarbetsstället. Fördelningen av skyddsombuden, då mer än enarbetstagarorganisation enligt andra stycket är berättigad utse skyddsombud,sker i förhållande till antalet arbetstagare som respektive organisationföreträder, dock att den kollektivavtalsslutande organisationen erhåller minstett skyddsombud. För arbetsställe där skyddskommitté ej tillsatts ägeryrkesinspektionen, om förhållandena påkallar det, medgiva alt lokal avdelningav sådana organisationer, som är all anse som dels huvudorganisation enligtlagen (1936:506) om förenings-och förhandlingsrätt och dels annan facklighuvudorganisation som enligt stadgarna har till uppgift att tillvaratagaarbetstagarnas intressen rörande förhållande till arbetsgivaren, utserskyddsombud utanför kretsen av arbetstagare. Finnes vid arbetsställe mer än ett skyddsombud, skall ettav ombuden utses att vara huvudskyddsombud med uppgift att samordna skyddsombudensverksamhet. Lokal facklig organisation som är bunden avkollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren utser huvudskyddsombud omorganisationen företräder en tredjedel eller mer av arbetstagarna påarbetsstället. I annat fall utses huvudskyddsombudet av annan lokal fackligorganisation som företräder mer än två tredjedelar av arbetstagarna påarbetsstället. Vidarbetsställe, där minst femtio arbetstagare regelbundet sysselsättas, skallfinnas skyddskommitté, sammansatt av företrädare för arbetsgivaren ocharbetslagarna. skall tillsättas även vid arbetsställe med mindreantal arbetstagare, om del begäres av arbetstagarna. Företrädareför de anställda utses bland arbetslagarna av lokal facklig organisation, somär bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finns ej sådanorganisation, utses företrädare av arbetstagarna. Vid arbetsställe, där minst femtio arbetstagareregelbundet sysselsättas, skall finnas skyddskommitté, sammansatt avföreträdare för arbetsgivaren och arbetstagarna. skalltillsältas även vid arbetsställe med mindre antal arbetstagare, om det begäresav arbetslagarna. Företrädareför de anställda utses bland arbetstagarna dels av lokal facklig organisation,som är bunden av kollektivavtal, om organisationen företräder minst entredjedel av arbetstagarna på arbetsstället, och dels av annan lokal fackligorganisation som företräder två tredjedelar av arbetstagarna på arbetsstället. Fördelningenav de anställdas företrädare, då mer än en arbetstagarorganisation enligtandra stycket är berättigad utse företrädare, sker i förhållande till antaletarbetstagare som respektive organisation företräder, dock att denkollektivavtalsslutande organisationen erhåller minst en företrädare. Finns ejsådana organisationer som sägs i andra stycket, utses företrädare avarbetstagarna. Imotionen 1975:768 av m. fi. (m) hemställs alt 1. hos regeringen anhåller om att en allsidigtsammansatt kommitté tillsättes med uppgift att kartlägga de bakomliggandeorsakerna till den höga sjukfrånvaron samt ange förslag till åtgärder för attnedbringa denna, 2. hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte attfrämja en internationell standardisering av arbetsmiljökraven på maskiner ochkemisk-tekniska produkter, 3. beslutar om en sådan ändring i arbetarskyddslagenatt lokalt skyddsombud resp. medlem i skyddskommitté i första hand utses genomval av de berörda arbetstagarna. I motionen 1975:772 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att uttalar att de psykosocialaarbetsmiljöproblemen ägnas ökad uppmärksamhet bl. a. genom forskningsprojektinom ramen för arbetarskyddsfondens verksamhet, 2. att beslutar att hos regeringen begära enutredning om ändring av gällande statsbidragsregler för företagshälsovården isyfte att stimulera företagen till en ökad satsning på en fullständigföretagshälsovård omfattande även den tekniska delen. motionen framställt yrkande om yrkesmedicinens roll inom regionsjukvården(yrkande 3) kommer att behandlas av utskottet i ett senare belänkande. I motionen 1975:1240 av herrar i (s)och () hemställs att hos regeringen begär en ökadutbildning av företagsläkare. I motionen 1975:1257 av m. (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 2 a-c, 3 a-c och 4-7), 1.att hos regeringen hemställer om en snabbutredning och förslag om a) att all teknisk och medicinsk företagshälsovård underställslandstingets huvudmannaskap, med kontroll av de arbetande överföretagshälsovårdens utformning och personalanställning, b) att lagstifta om att varje företag med minst 1 000 anställda skall halandstingsanställd skyddsingenjör och företagssköterska på heltid och attsenast varje företag med minst 2 000 anställda skall ha företagsläkare(en läkare på 2 000 anställda), c) att ålägga landstingen att på motsvarande sättordna företagshälsovården även för anställda inom företag med mindre än 1 000anställda genom företagshälsovårdscentraler, d) attarbetsgivarna görs skyldiga att betala för denna landstingsdrivna företagshälsovård i full utsträckning. 2. attriksdagen hemställer hos regeringen om förslag om a) att lagstiftningen ändras så att arbetet omedelbartskall upphöra när de fastlagda gränsvärdena överträdes och så att förbättringargenomföres , b) att ett epidemiologiskt forskningscentrum upprättas i arbetarskyddsstyrelsensregi som datamässigt registrerar yrkeshygieniska och medicinska data för attutvärdera samband, c) att företagen ålägges genomföra utvidgad utbildningför skyddsombuden, speciellt i mätteknik och giftlära, varvid företaget stårför kurskostnader och lön, 3. att rik.sdagenanhåller om a) att regeringen ger arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att årsutgång presentera den dokumentation som förutsätts finnas till den nyahygieniska gränsvärdeslistan och presentera motiven i de fall ett lägre gränsvärdetillämpas utomlands, b) att gränsvärdet för alla cancerogena ämnen skall vara noll (eller åtminstoneoupptäckbart) 1980 och att således arbetet med föreskrifter omproduktionsförändringar påbörjas, c) att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att ordnayrkeshygienikerkur-ser som kan sökas fritt, 4. att uttalar att de utredningar somsysslar med yrkesskadebegreppet och yrkesskadestatistiken anmodas att läggafram sina förslag och att regeringen för sin del skyndsamt läggerförslag i frågan, 5. att hos regeringen begär förslag om a) att i arbetarskyddslagen införs regler ochbestämmelser som minskar arbetshets och utslagningar, med bl. 10 minuterspaus, och vad som i övrigt anförs i motionen, b) att komplexet med gruppträning, utvecklingssamtal och sensitivitetsträningutreds och kartläggs och alt den utmanande sensitivitetsträningen ilag förbjudes, 6. att uttalar att statliga medel reserverasför att helt bekosta arbetsmiljöexperter, som anställs av fackförbund, LO, TCOeller , förslagsvis genom en höjd arbetsgivaravgift, 7. att hos regeringen begär förslag om attändringar görs i 40 b S arbetarskyddslagen syftande till en utvidgning av rätlenför skyddsombud att avbryta hälsofariigl arbete samt till att lokalfackförening blir den enda instans som kan pröva del berättigade i ettskyddsombuds åtgärd. Tvåi motionen framställda yrkanden om yrkesmedicinska kliniker ochspecialistutbildning av yrkesmedicinare (yrkandena 2 d och 3 d) kommer allbehandlas av utskottet i ett senare betänkande. I motionen 1975:1295 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen hemställer om en genomgripande översynav inom arbetsliv ochproduktion förekommande arbetarskyddsfrågors koppling till utbildning,kostnadsansvar, information och organisation på sätt som anförs i motionen samtatt förslag till åtgärder i de anförda frågorna föreläggs . Ar 1970 tillsattes en utredning (S 1970:35) för altverkställa en översyn av arbetarskyddslagstiftningen med sikte på en helt nylag som svarar mot en breddad målsättning för arbetarskyddet. Enligt direktiventill arbetsmiljöutredningen, vilka är mycket vittgående, skall lagstiftningenallmänt sett ge ett tillfredsställande underiag för vidgade insatser mothälsofarliga arbetsmiljöer. En grundtanke skall vara att arbetstagarnasfysiska och psykiska hälsa skall kunna skyddas effektivt i varje led avproduktionen. I direktiven framhålls vidare att den nya lagstiftningen skall geett fast underlag för åtgärder och ingripanden från arbetarskyddet på ettbetydligt vidare område än den nuvarande lagen. Insatserna mot olycksfall ochyrkessjukdomar behöver intensifieras ytteriigare. Detta gäller speciellt inomvissa branscher och beträffande vissa arbetsformer. Utredningen bör prövamöjligheterna att genom skärpt eller annan ändrad lagstiftning bidra till attundanröja eller minska yrkesriskerna. En väsentlig uppgift för utredningen äratt uppmärksamma yrkesfaror - ofta av helt ny typ - som hänger samman med dentekniska och strukturella utvecklingen . Som exempel på sådanafaror nämns förgiftningsrisker på grund av olika slags luftföroreningar,risker för hörselskador till följd av ökande bullernivå hos maskiner ochanläggningar samt risker för den psykiska hälsan på grund av alltmerspecialiserade och mekaniserade arbetsprocesser. Förutsättningar måste skapasför att komma till rätta med de problem som här möter. Det framhålls attgrunden för de vidgade skyddsinsatserna skall läggas i lagstiftningen. Utredningenbör undersöka om lagstiftningens materiella regler bör omgestaltas för attuppfylla de nyssnämnda önskemålen. I direktiven anges vissa frågor som kanförtjäna uppmärksamhet i delta sammanhang. a. bör stort intresse ägnasfrågor som angår granskning och besiktning av arbetslokaler, maskiner ochanläggningar, varvid obligatorisk förhandsgranskning i viss omfattning avförslag, konstruktionsritningar o. d. torde få övervägas. En del yrkesrisker,inte minst sådana som har sitt upphov i luftföroreningar, kan inte definitivtkonstateras utan alt särskilda, kanske kostnadskrävande undersökningar utförspå arbetsplatsen. Utredningen bör pröva hur föreskrifterna rörande sådanaundersökningar skall vara utformade och i samband härmed även ta upp frågan omde s. k. hygieniska gränsvärdena. Även spörsmål om arbetstidens föriäggningfordrar en grundlig genomgång. Skyddssynpunkter bör ägnas stor uppmärksamhetvid översynen av gällande regler om dygnsvila, veckovila, raster ocharbetspauser. Idirektiven framhålls också all den fortgående utvecklingen mot jämställdhetmellan män och kvinnor på arbetsmarknaden gör del naturiigt altsöka undvika särbestämmelser för den kvinnliga arbetskraften i arbets-rättsliglagstiftning. Utredningen bör pröva i vilken utsträckning sådana bestämmelseralltjämt behövs för att tillgodose arbetarskyddets intressen. Genomtilläggsdirektiv har arbetsmiljöulredningen fått i uppdrag alt i sambandmed översynen av arbelarskyddslagstiftningen undersöka hur produktkonlrollenenligt lagstiftningen av hälso- och miljöfarliga varor fungerat frånarbetarskyddssynpunkt. I anslutning till en sådan utvärdering börarbetsmiljöulredningen i sitt slutbetänkande, som beräknas bli avlämnat , närmare analysera samordningen mellan en arbetsmiljölagstiftningoch lagstiftningen om hälso- och miljöfariiga varor. Iutredningsuppdraget ingick också en översyn av den offentliga tillsynsorganisationen,en utbyggnad av den lokala skyddsverksamheten under särskilt beaktande avskyddsombudens ställning och handlingsmöjligheter ävensom en omprövning avbestämmelserna om organiserad samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare iskyddshänseende. Utredningenavgav ett delbetänkande (SOU 1972:86) Bättre arbetsmiljö, variframlades förslag om bl. a. samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare iskyddshänseende, det lokala skyddsarbetet, förhandsprövning av arbetslokalerm. m. och det offentliga arbetarskyddets organisation. Betänkandetbildade utgångspunkt fördels stalsverksproposition framlagda förslagangående omorganisation av tillsynsmyndigheterna, dels i propositionen 1973:130framlagda förslag till ändringar i arbetarskyddslagstiftningen och andraåtgärder för bättre arbetsmiljö. Förslageni statsverksproposilionen godkändes av (SoU 1973:5, rskr 1973:102).Beslutet innebar en kraftig utbyggnad av arbetarskyddsstyrelsens resurser fr.o. m.den 1 juli 1973 för att öka kapaciteten för utarbetande avarbetarskyddsanvisningar och för att leda och samordna yrkesinspektionensverksamhet. Vidare inrättades en arbetsmedicinsk filial i samt skedde enkraftig förstärkning och utbyggnad av yrkesinspektionens resurser fr. o. m. den1 . Sammanlagt uppgick personalförslärkningarna inomarbelarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen till 84 nya tjänster. Propositionen1973:130 behandlades av socialutskottet i dess av godkända betänkandeSoU 1973:25. De beslutade reformerna inom arbetsmiljön, som trädde i kraft denI , innebar i korthet följande. Deanställdas inflytande på de lokala skyddsfrågorna ökades väsentligt genom attbl. a. skyddsombudens lagfästa befogenheter utvidgades. skallnu tillsältas i vidgad omfattning varjämte kommittéernas uppgifter breddades.Reglerna om förhandsprövning av nya eller ändrade arbetslokaler m. m. skärptes.Nya lagregler infördes om.samordning av och ansvar för skyddsåtgärderna påarbetsställen som är gemensamma för flera arbetsgivares anställda.Sanktionsbestämmelserna effektiviserades och utbildningen för bl. a. skyddsombudbyggdes ut kraftigt. Antalet yrkesinspektionsdistrikt ökades och denoffentliga tillsynsorganisationen förstärktes vidare genom effektivisering avden kommunala tillsynen av mindre ar- betsställen.Arbetarskyddsavgiften höjdes och betalas numera även av staten, varigenomarbetarskyddsfonden tillförs ytteriigare 50 milj. kr. Fonden fickockså vidgade uppgifter. /75 har en fortsatt utbyggnad skett av den offentliga tillsynsorganisationen.Arbetarskyddsstyrelsen har sålunda tillförts totalt 40 nya tjänster bl. a. förtillgodoseende av arbetslivels ökade krav på arbe-tarskydd.sanvisningar samlför fortsatt utbyggnad av arbetsmedicinska filialen i . harfått 37 nya tjänster. Förstärkningen ger ytteriigare kapacitet för tillsynen påarbetsplatserna och därigenom stöd till den lokala skyddsorganisationen samtökade möjligheter för arbelar-skyddsverkel att vid sidan av den ordinarietillsynen göra särskilda insatser i vissa branscher eller i fråga om speciellamiljöproblem. 1årets budgetproposition föreslås fortsatta förstärkningar av arbelarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen. För arbetarskyddsstyrelsens del avser medelsberäkningen38 nya tjänster för all styrelsen skall klara den ökning av arbetsuppgifternasom följer av behovet alt bättre kunna kontrollera kemiska ämnen och varorsverkningar i arbetslivet samt kunna vidga verksamheten att ge råd ochanvisningar för yrkesinspektionen och för del lokala skyddsarbetet. Ävenstyrelsens resurser för information föreslås bli kraftigt förstärkta.Yrkesinspektionen föreslås få 40 nya tjänster för att främst kunna tillgodoseett ökat behov av rådgivning och service för del lokala skyddsarbetet och föratt bevaka de kemiska hälsoriskerna. Av betydelse för arbetsmiljön är även den avriksdagen antagna lagen (1974:325) om avsättning till arbelsmiljöfond.Enligt.lagen är aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank, som huvudsakligendriver rörelse, jordbruk eller skogsbruk, skyldiga all avsätta avårsvinsten för till arbetsmiljöfond. Avsättningen ärmaximerad till 70 milj. kr. Företag som har en årsvinst . ärinte skyldiga att göra avsättning. Fonden får efter beslut av regeringen eller,efter regeringens förordnande, av tas i anspråk förinvesteringar för arbetsmiljön liksom för andra investeringar som är ägnadeall förbättra förhållandena för de anställda i företaget. För användande av arbetsmiljöfondkrävs tillstyrkan av flertalet av arbetstagarsidans ledamöter i skyddskommittéeller företagsnämnd eller, om skyddskommitté och företagsnämnd inte finns, avskyddsombudet eller huvudskyddsombudei. Vissabestämmelser m. m. I detta avsnitt lämnas bl. a. en redogörelse förvissa bestämmelser i arbetarskyddslagstiftningen m. m. med anknytning till demera speciella frågor inom arbetsmiljöområdet som tagits upp i motionerna.Beträffande en mera allmän översikt över innehållet i arbetskyddsförfaltningarnahänvisas till den redogörelse som lämnas i prop. 1973:130 (s. 361). Buller och kemiska hälsorisker 1 arbelarskyddslagen (1949:1) ocharbetarskyddskungörelsen (1949:208) finns flera bestämmelser som syftar tillatt skydda arbetstagare mot buller och kemiska hälsorisker. Vad gällerbestämmelserna till skydd mot kemiska hälsorisker hänvisas till en redogörelsei SoU 1974:4. Bestämmelser angående buller finns i 10 5 arbetarskyddslagen, enligtvilken lämpliga anordningar såvitt möjligt skall vidtas för att hindra attarbetstagarna skadas genom att utsättas för buller. I 26 §arbetarskyddskungörelsen stadgas att vid arbete där arbetstagare under längretid är utsatt för ihållande eller med kortare tidsmellanrum regelbundetåterkommande buller eller skakningar lämpliga skyddsåtgärder såvitt möjligtskall vara vidtagna. Arbete som är förenat med buller eller skakningar som ejkan minskas eller avlägsnas skall om möjligt föriäggas till särskild arbetslokaleller arbetsplats. Enligt52 § arbetarskyddslagen är läkare, som i sin verksamhet får kännedom omsjukdom som kan ha samband med arbete skyldig att göra anmälan hoslillsynsorgan, dvs. arbelarskyddsstyrelsen eller yrkesinspektion. Tillledning vid tillämpningen av lagen har arbetarskyddsstyrelsen utfärdat ettflertal råd och anvisningar som syftar till all skydda arbetstagarna mot bulleroch kemiska hälsorisker. Några anvisningar är av generell natur medan andrasiktar på all eliminera hälsorisker vid särskilda typer av arbete. Här skallblott nämnas följande. Enligt meddelande (72:1) har arbetarskyddsstyrelsenersatt ett tidigare meddelande angående föreskrifter till förebyggande av skadagenom buller med en av Svenska elektriska kommissionen fastställdsvensk standard (SEN 590111 Bedömning av risk för hörselskada vidbullerexponering. Mätmetoder och riktvärden). Standarden är avsedd att geriktlinjer för bedömning av risk för hörselskada. Arbelarskyddsstyrelsen har år1974 utfärdat anvisningar (nr 100) om hygieniska gränsvärden förluftföroreningar. 1 anvisningarna, som trätt i kraft , finnsdels föreskrifter om gränsvärdenas innebörd och användning, dels en förteckningöver gränsvärden för ett antal ämnen med särskilt angivande av bl. a. huruvidaämnena har cancerframkallande egenskaper, dels ock en särskild förteckningöver vissa cancerframkallande ämnen, som inte får användas i arbetslivet ellersom blott för användas efter anvisningar av yrkesinspektionen eller som hargränsvärde enligt gräns-värdeslisian. Enligt anvisningarna har som underiag förvärdena framför allt använts dokumentation som utgivits av National Institutefor Occu-pational Safely and Health (NIOSH), Occupational Safety and () och (), avArbeitsstofTkommission der Deutschen i TyskaFörbundsrepubliken (BRD) och av den tjeckiska gränsvärdeskommillén. Vidare harinformation i löpande facklitteratur och svenska erfarenheter samt tillgängligapublikationer från internationella arbetsbyrån i () utnyttjats. Styrelsens arbete med gränsvärden fortsätter ochefter hand sker förnyad prövning av de enskilda värdena. Avsikten är också attytterligare ämnen skall tillföras den framlagda listan. Vidsidan av arbetarskyddslagstiftningen gäller bestämmelserna i lagen (1973:329)om hälso- och miljöfariiga varor. Lagen medger en skärpt pro-duktkoniroll övervaror som med hänsyn till sina kemiska eller fysikaliskkemiska egenskaper ochhantering kan befaras medföra skada på människor eller i miljön. Om det är avsärskild betydelse från hälso- och miljöskyddssynpunkt kan regeringenföreskriva att lagen även skall tillämpas på annan vara. Lagen innehållergrundläggande bestämmelser om tillverkning, försäljning, annan hantering ochimport av hälso- och miljöfariiga varor samt bemyndigar regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att ingripa mot olika kemiska varor bl. a.genom föreskrift att viss vara för hanteras eller importeras endast eftersärskilt tillstånd eller under särskilt villkor. Även totalförbud mot viss varakan meddelas. Idetta sammanhang bör också nämnas att statsmakterna beslutat omutveckling av ett informationsystem för miljövården (se prop. 1974:46, JoU1974:20). Syftet med systemet är att med hjälp av bl. a. ADB-teknik gemyndigheter, organisationer och enskilda tillgång till för reformarbetet påmiljöområdet erforderiiga data. I miljövårdens informationssystem skall bl. a.ingå information om hälso- och miljöfarliga varor samt information av betydelsefrån arbetsmiljösynpunkt. Systemet skall utvecklas successivt under anpassningtill aktuella krav. Ansvaret för utvecklingsarbetet ankommer på en särskildmiljödatanämnd, som bl. a. har till uppgift att lämna förslag till det närmareinnehållet i informationssystemet.