bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — förändringarsom kan bedömas vara av någon fara för grundläggningen. Detta gäller ävenriksbankens hus enligt alternativ H2 och H3," (Byggnadsstyrelsensremissvar,) Detförtjänar att omnämnas att två byggnadsiekniska forskare, professor (1968)och professor (1973), framfört samstämmiga åsikter igrundläggningsfrågan, Hansbo sammanfattar dem som följer: Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att någotbehov av grundförstärkning inte synes föreligga, Pålningen, vilken närmast kanbetraktas som pliggpålning med överiiggande, tryckfördelande rustbädd, är helttillräcklig för att förhindra att eventuella sättningsskador i riksdagshusetblir större än att de kan accepteras. De konstaterade bakterieangreppen saknarbetydelse för trävirkets hållfasthet, i varje fall . Något belägg föratt de på skulle ge hållfasthetsminskning finns inte heller,Rötangrepp kan förhindras genom att upprätthålla en hög grundvattennivå. Dettasistnämnda kan exempelvis ske genom att slusströskeln - åtminstone den iStallkanalen - flyttas till ett läge nedströms om , förslagsvistill , (Byggmästaren 4-1973,) Tvivel har också yppats om de tekniskamöjligheterna att bygga ett garage under Riksplan, Grundläggningen för detta ärtänkt som s, k, kompensationsgrundläggning, dvs, man tar bort lika myckettyngd som man lägger dit, och torde inte erbjuda några större problem. Spont-och pålslagning skall inte förekomma. Detsynes således f n, inte vara behov av grundförstärkningsåtgärder. Detprincipiellt väsentliga i detta sammanhang är dock att ev, åtgärder, om och närde måste vidtagas, är oberoende av riksbyggnadernas användning och sålunda intenu bör tillåtas påverka eller fördröja valet mellan huvudalternativen H och S, 7,Bedömningsfaktorerna 7,1 Funktion Funktionsfrågorna har stor betydelse för riksdagen.De berörs dock endast i begränsad utsträckning i remissvaren. Med hänsyn tillden inre funktionen anser planverket att alt. H3 inte bör komma i fråga och attalt. Hl är bättre än alt, H2, förordar i första hand alt, H2, Imotioner framhålls vissa funktionsfördelar för alt, S jämfört med alt, H, funktioner kandelas upp i följande tre grupper: 1, Av författningen bundna verksamheter, 2, Övriga politiska verksamheter, 3, Förvaltnings- och serviceverksamheter. Utredningenvisade tydligt att den första gruppen har ettkonstant lokalbehov som förändras mycket litet över tiden, men att de andra tvåhar behov som är underkastade förändring och i vissa delar B 7 1975. KU 1975:13 B 98 Detta har i det aktuella skedet speciellt gällt - och gällerfortfarande - rumsbehovet för ledamöter och deras sekreterare, Ledamots-ochsekreterarrum bör därför placeras med goda expansionsmöjligheter, tre Helgeandsholmsalternativen är lokalgrupperna fördelade efter skildaprinciper. Det får konsekvenser ur bl, a, denna aspekt, Hl är så många kontorslokaler samlade i nybyggnaden på banktomten attflexibiliteten är säkrad. Vid expansion kan vissa servicefunktioner flyttasöver i Kanslihuset, H2, med alla ledamotsrum i Kanslihuset, erhålls goda utvecklingsmöjligheterutan att övriga riksdagslokaler berörs, H3, där ledamotsrummen inpassats i för att ligga näraplenisalen, är föränderbarheten dålig, IHelgeandsholmsalternativen finns inom förslagens ram ca 2 000 m' användbaraöverytor som kan utnyttjas innan det blir fråga om att skaffa ytteriigareexpansionsutrymme. Rent alltmänt gäller att förutsättningarna vid expansion ärgoda genom att man vid behov kan få tillgång till och samband med de nuvarandedepartementslokalerna i . Förledamotsrummen gäller vidare att de bör föriäggas så att ett rimligt mått avoberoende mellan boende och egentligt riksdagsarbete är möjligt. Alt, H2 -liksom lokalerna vid - tillgodoser detta behov. Densammanblandning av trafik alstrad av boende respektive riksdagsarbete som tordebli oundviklig i vissa delar av alt. Hl och alt, H3 är mindre önskvärd.Skötseln blir inte heller rationell. Värdet i dispositionerna i alt, H2 medavseende på dessa förhållanden understryker behovet av en god förbindelsemellan Kanslihuset och riksbyggnaderna. Riksdagenslokaltillgångar vid loig uppfyller inte de uppställda programkraven.Sålunda är t, ex, endast hälften av ledamotsrummen utrustade som kombineradearbets- och bostadsrum. Representationslokaler och riksdagskafé m, m, saknas.De överytor som finns är inte användbara för att täcka den brist på kontorslokalersom kommer alt uppstå. Detta förhållande har vägts in som en brist urfunktionssynpunkt men skulle också ha kunnat översättas i ökade kostnader, 1vissa motioner har ett antal fördelar vid lokaliseringen till torganförts. Utredningen har gjort enjämförande granskning av dessa och funnit attsamma goda egenskaper kan ernås på . De provisoriskariksdagslokalerna har visseriigen sina förtjänster men också en rad nackdelar.Så t. ex. är plenisalsfoyern genomgångsutrymme, vilket i vissa situationer ärolämpligt. I gatuplanet når man inte viktiga entréer med bil på ett naturligtsätt. Trafikbilden i källaren är svåröverblickbar. Riksdagsdelen av K-husetutgör utrymningsväg för . Var och en av ovan exemplifierade olägenheterkan ensam anses försumbar men tillsammantagna utgör de en påtaglig nackdel hosalternativet. Enviktig fråga som diskuterats inom utredningen men som inte särskilt redovisatsär säkerhetsfrågan. Förhållandena är inte tillfredsställande vid KU 1975:13 B 99 a. med hänsyn till de många tillträdesmöjligheter nya riksdagshuseterbjuder den som är ute i s. k. onda avsikter. Denblandning av heterogena funktioner- förutom bl. a. teater,restaurang, butiker, mediatek - som Sergelstorgsalternativet nu företer skullegivetvis aldrig ha kommit i fråga om avsikten varit att bygga ett permanentriksdagshus. De problem som är förknippade med detta blir bestående. Kommunenhar i sitt remissvar invändningar mot utredningens bedömning avexpansionsmöjligheterna vid och har redovisat dessa meraingående. De objekt som visar sig vara intressanta, är den privatägdafastigheten 30 mitt för hotelldelen på andra sidan ochde av kommunen ägda fastigheterna i kv. Hägern Större mitt för kulturhus- ochteaterdelarna på andra sidan , För förbindelse till Beridarebanan30 föreslår en gångförbindelse över , Till HägernStörre nämns gångförbindelse via Brunkebergsfaret under , vilketkan anses mindre lämpligt för vanlig gångtrafik. pekar ocksåpå möjligheten av en gångbro över , En sådan lösning som är ennyhet för utredningen har ansetts omöjlig ur siadsbildssynpunkt. OmHägern Större skall användas för är den rimligaste förbindelsevägenför gående att helt enkelt korsa , I kommunens handlingar harvidare nämnts femte höghuset som expansionsmöjlighet. Avståndet är så passstort att förslaget är av mindre intresse. Enexpansion in i östra delen av synes inte stämma med kommunensplaner. Varken i kommunens offert eller dess remissvar har Östra kulturhusetnämnts som expansionsmöjlighet. Tvärtom har kommunen för det fall attriksdagen skulle förvärva fastigheten förbehållit sig hyresrätten. De lokalersom finns i Östra är därtill lill typ och läge mindre intressantaför vid expansion. Sammanfattatfår i alt, H2 välfungerande och tillräckliga lokaler. De brister somi detta avseende vidlåder alt, S kan endast delvis avhjälpas - vissa blirbestående. Expansionsmöjligheterna ärbättre och säkrare i alt, H än i alt, S, Ur säkerhetssynpunkt äralt, H att föredra, 7,2Miljö 7,21 Inre miljö Den inre miljön, som betingar såväl den fysiska somden psykiska komforten för ledamöter och personal, måste tillmätas storbetydelse. Ingen av remissinstanserna har motsagt utredningens uppfattning attförhållandena blir bättre på än vid , Imotion 1974:1879 hävdas atl lokalerna skulle bli "otidsenliga". Utredningensmålsättning har varit att bevara byggnaders och lokalers tidstypiska karaktär iförening med vår tids krav på trivsel och bekvämlighet. KU 1975:13 B 100 kravkan tillgodoses och de redovisade kostnaderna är beräknade med hänsyn härtill, 7,22Yttre miljö, .stadsbild Till den yttre miljön knyter sig ett antal vittskilda frågor; dels yttre miljö i snäv betydelse som omgivning för ledamöteroch personal att vistas i eller passera genom; dels de visuellt uppfattbarastadsbildselementen (hus, broar, vatten, träd etc), deras relationer,detaljutformning, färg- och materialverkan m, m. Värderingarav den yttre miljön i vidare mening betingas av människans emotionellaupplevelser av omgivningen liksom av skilda tolkningar som man gör ochbetydelser som man tillmäter eller förväntar sig av den fysiska omväriden.Stadsbildsproblemen är därför inte bara frågan om som element istadsbilden utan även frågan om dess tydlighet som uttryck för dess funktion. Utredningenanser att en god stadsbild är ett ofrånkomligt mål. En god stadsbild äremellertid inte nödvändigtvis liktydig med en oförändrad, Den stadsbildsmässigi tydligaste delen avriksdagens lokaler vid utgör en del av , Byggnadengestaltades utifrån kulturhusprogrammets förutsättningar, nämligen att kunnahysa en mängd olikartade och ofta växlande verksamheter; därav byggnadensgeneralitet och flexibilitet som också avspeglar sig i det yttre. Helabyggnaden utformades som ett skyltfönster för kulturen mot det kommersiellalivet i centrum för att demonstrera alla de för allmänheten öppna aktivitetersom skulle försiggå där, I riksdagsdelen ligger nu bakom glasfasaden motSergels torg utskottens för allmänheten slutna verksamhet, något som får ansesstrida mot de idéer som var vägledande för byggnadens utformning. Detta stadsbildsproblemförbigås i kommunens och dess underinstansers yttranden. Isammanhanget kan erinras om vad framhöll i särskilt yttrandetill generalplaneberedningens protokoll beträffande : "- kombinationen av dess lokaler, formade förhelt andra uppgifter, med arbete synes mig egendomlig ochopraktisk. Det sammanhang mellan form och innehåll som bör känneteckna godarkitektur måste här komma att saknas." anser beträffande Sergelstorgsalternativetatt "integreringen av i citykärnan svarar väl mot våra dagarsöppna sätt att verka i kontakt med folket". Öppenheten är endastsymbolisk. Det aren mycket begränsad del av det svenska folket på detsättet kommer i kontakt KU 1975:13 B 101 med.Ledamöternas reella kontakter med väljarna sker på andra vägar i det politiskavardagsarbetet, På får ett just såtydligt läge i stadsbilden och en byggnad med en sådan utformning som motsvararriksdagens samhälleliga betydelse. Att även återtar ett innehållsom motsvarar dess namn liksom dess arkitektoniska och dekorativa symbolspråkblir en ytteriigare vinst vid en återflyttning, Ilikhet med ett flertal remissinstanser har utredningen ansett att en förtjänsti ah. 3 är att det inte medför några påtagliga förändringar i stadsbilden. Nybyggnadsvolymenpå riksbankstörhtén i u//, 7 har kommunen ansett vara alltför stor medan planverketanser att alternativet äger sådana kvaliteter att några betänkligheter frånstadsbildssynpunkt inte behöver resas. Två från denna synpunkt viktigaremissinstanser har alltså här redovisat helt skilda uppfattningar. Beträffandedet av utredningen och förvaltningsstyrelsen förordade ah. 2 har i vissaremissvar framförts betänkligheter men också positiva omdömen förekommer.Kritiken mot förslaget avser tre punkter: 1, Plenisalens föriäggning till Riksbankshuset, 2, Påbyggnaden på , 3, över , Kritikenmot plenisalens förläggning kan förmodas delvis bero på att riksbyggnadernauppfattats som två skilda byggnader. Detta torde mindre bero på att de skiljsåt av än på att de hyst helt skilda funktioner,och , när använder bådariksbyggnaderna kommer de att uppfattas som ett enda sammanhängandebyggnadskomplex. Om plenisalen föriäggs i det hittillsvarande Riksdagshuseteller till Riksbankshuset blir då principiellt mindre intressant. Viktigt ärdäremot hur .sambandet gestaltas mellan det som även kommer altuppfattas som huvudentré, porten mot Riksplan, och plenisalen. All,2 visar här en lösning där besökare, som kommer till paradentrén mot Riksplan,på ett naturiigt sätt förs uppför den monumentala huvudtrappan och viagångförbindelserna över till plenisalens foyer med dess utsiktöverRiddarfjärden. Utredningen finner ingen besvärande motsättning i detförhållandet att paradentrén vänder sig mot Riksplan och att vardagsentréernavetter mot , Påbyggnadenpå i alt, 2 med dess förändring av byggnadens arkitektur och avstadsbilden har enligt utredningens uppfattning vissa positiva värden. Förstadsmiljön kring västsida mot medför förslagetatl den tillförs ett element, plenisal, med stor innehållsmässigbetydelse. Det kan ligga ett värde i att en sådan förändring i riketsstyrelseskick som enkammarreformen innebär också kommer att avspeglas istadsbilden. KU 1975:13 B 102 Rent volymmässigt är förändringen måttlig och välbalanserad mot omgivande bebyggelse, I bedömningen av arkitekttävlingen angavprisnämnden beträffande förslaget : "I nr 013 ligger den (plenisalen) symmetriskti den urholkade bankbyggnaden, vars övre del nu har en fast halvcylindriskform med i stort sett samma taklist som den nuvarande bankbyggnadens högstadelar. Detta synes innebära en förbättring i jämförelse med dagens stadsbild.Samtliga fasader bibehålls, och därigenom är förslaget exteriörmässigtpietetsfullt. Förslagsställaren har skickligt utnyttjat de byggnadsvolymer,som redan finns på ," Den häftigaste kritiken mot alt. 2 riktar sig motgångbron mellan bankhuset och Kanslihuset, Ett antal remissinstanser har varitkritiska mot brons utformning medan några har avvisat varje form av bro i dettaläge. Gångbronsform för ses som ett uttryck för en strävan att gestalta den som ettbetydelsefullt nytt stadsbildselement i stället för att, som kanske hade legalnärmare till hands, göra den så lätt och osynlig som möjligt. Som utredningenbetonat är förslaget en skiss. Följandealternativ-som också kan kombi neras-t ill den visade gångbrons läge ochutformning är möjliga med i huvudsak bibehållen funktion. De bör prövas underden fortsatta projekteringen, 1, Förbindelse endast i plenisalsplanet; ger möjlighettill större öppenhet i luftrummet; innebär ingen eftergift mot programmets kravpå avstånd ledamotsrum-plenisal, 2, Förbindelse endast i plan med klubbrumsvåningenresp. med Kanslihusets huvudvåning: innebär längre gångtid men är ändockfunktionellt godtagbart, 3, Färre stöd, alternativt inga stöd utanförbyggnaderna; ger större öppenhet i luftrummet, 4, Förskjutning av bron lill ett läge nära ;ger friare sikt mot väster för gående på , uppfyller fortfarandeprogrammets krav på inre förbindelse. Denväsentligaste invändningen mot gångbron avser dess inverkan på miljön kringStallkanalen, Att denna miljö besitter stora stadsbildsmässiga värden ärostridigt. De helt fria utblickarna mellan och längs den södraströmfåran är emellertid begränsade till skillnad från vad fallet är genom dennorra strömföran. från de flesta håll sammanfaller silhuettmed , Vi,ssaremissinstanser (, ) tycks anse atl ett utförande aven gångbro från bankhuset till Kanslihuset innebär att byggsihop med . Likaväl kan anföras den motsatta ståndpunkten nämligen atten gångbro rätt föriagd och utformad kan komma alt ytteriigare betonaHelgeandsholmens karaktär av ö, åtskild från . Andraremissinstanser, främst , planverket och ,synes emellertid ha i princip godtagit gångbron. KU 1975:13 B 103 stödhärav och med hänsyn till de fördelar som alt, H2 i övrigt uppvisar anserutredningen atl förslaget bör kunna ligga till grund för fortsatt projektering.Detta arbete bör bedrivas i samråd med berörda myndigheter, främst Stockholmskommun som har det övergripande ansvaret för stadsplanefrågorna, Som riksmarskalksämbetet påpekat är Riksplan ettviktigt element i stadsbilden kring och , Dess utformningbör därför ägnas största omsorg. Sedan det i ett tidigt skede av utredningenkonstaterats att frågan om Riksplans utformning inte påverkar utredningenshuvudfråga, återflyttning till , har utredningen inte ansett aUdet funnits skäl att belasta dess arbete med ytteriigare utredningar omRiksplans utformning. De tre redovisade förslagen ger härvid samma frihet.Däremot har i kostnadsredovisningen medtagits uppskattade kostnader förRiksplans iordningställande. Utredningen har pekat på betydelsen av attriksdagshuset återanvänds för sin ursprungliga uppgift. Härigenom upprätthållsden historiska kontinuiteten och, som har understrukit,säkerställs byggnadernas vård bäst och beslutet om bevarande blir mestmeningsfullt. Detallvariiga problem beträffande riksbyggnadernas användning och vård somuppkommer om beslutar sig för att vara kvar vid harnågot berörts endast i och svar. Idet senare hävdas att byggnaderna i så fall främst bör användas förämbetslokaler på högsta nivå, närmast regerings- och departementslokaler. Ensådan användning innebär dock inte samma rationella lokalutnyttjande som ombyggnaderna skulle användas av . Departementens typ av lokaleröverensstämmer dåligt med de nuvarande lokalerna i Riksdagshusel, varför kravkan uppkomma på långtgående ombyggnader. har i sittremissvar förutsett detta och bedömt att kostnaderna för upprustning ochombyggnad kan gå upp till 90 milj. kr. Detta innebär att det är osäkert ivilken utsträckning byggnadernas interiörer kan bevaras. Utredningenhar inte ansett att riksbyggnadernas alternativanvändning på ett avgörande sättskulle kunna påverka huvudfrågan, inte heller att det varit dess uppgift atlutföra eller initiera en delutredning i denna fråga. Riksantikvarieämbetetanser i likhet med utredningen att i princip säväl alt. H2 som alt. H3 kangodtagas med hänsyn till förändringar i stadsbilden eller ombyggnader avriksbyggnaderna. Ämbetet är däremot "synneriigen tveksamt"beträffande nybyggnaden på banklomien i alt. Hl med dess för- KU 1975:13 B 104 ändringav den totala miljön och finner det "ytterst beklagligt" att riksbankensvärdefulla interiörer försvinner. Remissvar och motioner föranleder utföriigarebehandling av kostnadsfrågorna. De berör två skilda frågeställningar; delsfrågan om vilka kostnadsposter som skall medtagas vid jämförelsen mellanSergels torg och , dels frågan om kostnadsberäkningarnastillföriitlighet. Utredningen har haft att beakta samtliga dekostnader som åsamkas inte utan även statsverket i övrigt vidval av endera alternativet. Vidval av Sergelstorgsalternativet uppkommer som utredningen påvisat kostnader förnödvändig iståndsättning av riksbyggnaderna på , Dessakostnader är inräknade i kostnaderna för Helgeandsholmsalternativen, För attfå en rättvisande jämförelse måste kostnaderna givetvis medtagas på samma sätti båda alternativen. Deårskostnader, 2,3 milj, kr, för riksbyggnaderna på som iutredningen "belastats" Sergelstorgsalternativet är räntan på sådanainvesteringar (25 milj, kr,) som utredningen beräknat inte ge avkastning genomuthyrning av lokaler. har emellertid i sitt remisssvar pekatpå att stora investeringar kan komma att erfordras för att anpassariksbyggnaderna till andra lokalbrukare än . Det är inte säkert attdessa investeringar helt kan täckas av ökade hyresintäkter. Den"föriust" som uppkommer på om riksbyggnaderna skallanvändas för annat ändamål än kan alltså bli större än de redovisade2,3 milj, kr. Påi princip analogt sätt förhåller det sig med kostnaderna för eventuellterforderiig grundförstärkning av riksbyggnaderna. Om och när sådan grundförstärkningmåste göras kommer den att fö betalas via riksstaten oberoende av var riksdagenär lokaliserad. Kostnaden för eventuell grundförstärkning beräknas f ö, blilika stor oberoende av om riksbyggnaderna används för eller för andraändamål. Utredningenhar beräknat värdet av mark och byggnader på till O kr.Byggnadsstyrelsen har i sitt remissvar kommit till samma resultat medanStockholms fastighetskontor anser att markvärdet är 14 milj, kr. Vilket värdeman åsätter fastigheten är dock utan betydelse för jämförelsen eftersom räntan(fiktiv) på fastighetsvärdet i likhet med vad som gäller för övriga fastaårskostnader på Helgandsholmen måste inräknas lika i båda alternativen,eftersom de oberoende av användningssättet måste bokföras på statsverket. Det har anmärkts på attutredningen i sin kostnadsredovisning inte med- KU 1975:13 B 105 tagitkostnader för ersättningslokaler för de departement som måste flyttas frånKanslihuset vid val av alt. H2. Som utredningen angivit och som bekräftats ibyggnadsstyrelsens remissvar har staten bl. a. för departementenslokalförsörjning förvärvat ett antal fastigheter i . Flertaletav dessa fastigheter är i behov av upprustning, alternativt måste de rivas ochersättas av nybyggnader. De planerade om- och nybyggnadsåtgärdernas omfattningär oberoende av om lokalerna skall användas för statsdepartementen eller förannan statlig förvaltning. Vid en jämförelse av kostnadskonsekvenserna förstatsförvaltningen som helhet mellan alternativen att blir kvar vidSergels torg respektive att återflyttar till och äventar Kanslihuset i anspråk, kan därför kostnaderna beträffande kvarteren iSödra betraktas som konstanta. Vadsom däremot i princip skiljer alternativen åt är atl i alt. H2 måsteersättningslokaler anskaffas för annan statlig förvaltning än departement i enomfattning motsvarande det antal arbetsplatser som i alt. S skulle kunnadisponeras i Kanslihuset (360 st.)och i riksbyggnaderna på (390st.). I gengäld finns i alt, H2 givetvis inga kostnader för lokaler vid . Utredningenhar efter samråd med gjort en beräkning av det totalautfallet i form av årskostnader för statsförvaltningen som helhet i de bådaalternativen. Beräkningen innebär aU alt, H2 medför lägre årskostnader jämförtmed alt, S, Detta förklaras i huvudsak av att tillgängliga lokalresurser blirmer effektivt utnyttjade i alt, H2 än i alt, S, 7,42Kostnadsberäkningarnas tillförlitlighet I remissvaren från och Stockholmskommun liksom i motionerna 1974:1879,1974:1882 och 1975:979 riktas gravaanmärkningar mot utredningens kostnadsredovisning. Merparten av anmärkningarnaberor på missuppfattningar eller feltolkningar, främst beträffandegrundläggningskostnadernas och markvärdets betydelse för kostnadsjämförelsen.Som och planverket påpekat och som visats i föregåendeavsnitt påverkar dessa kostnader inte kostnadsjämförelsen. De är en konsekvensav principbeslutet om riksbyggnadernas bevarande. Andraanmärkningar är t, ex, alt kostnaderna för garageplatser och luftkonditioneringsanläggninginte skulle ingå i kostnaderna för Helgeandsholmsalternativen därför att deinte särredovisats. Givetvis ingår sådana kostnader i den redovisadetotalkostnaden liksom övriga kostnader för alla de åtgärder som erfordras föratt ge goda arbetsförhållanden. Deredovisade hyreskostnaderna för är grundade på kommunens offert,vilken enligt vad som finns överenskommet mellan kommunens förhandlare ochutredningen för betraktas som slutbud. Kommunen har i sitt remissvar inteheller haft något att anmärka på utredningens redovisning av de beräknadehyreskostnaderna för Sergelstorgslokalerna, KU 1975:13 B 106 har efter granskning avutredningens kalkyler beträffande Helgeandsholmsalternativen anmärkt attinvesteringskostnaden bör ökas med ca 10 96 varav 5 96 för"oförutsett" och 5 96 för installationer, fastighetskontorhar gjort jämförelser med ombyggnaden av det uppförda Garnisonssjukhusetsom ändrats till förvaltningslokaler för och kommit till attkostnaderna bör ökas med 20 96, Jämförelsen med kostnaderna för ombyggnaden avett nära sjukhus för helt nytt ändamål förefaller inte relevant.Utredningen finner bedömning rimligare, Imotion 1975:979 påstås atl utredningen räknat lägre kostnader fördrift och underhåll i Helgeandsholmsalternativet än i Sergelstorgsalternativet,De kostnader som utredningen redovisat uppgår för alt, H2 till ca 3,1 milj, kr,inklusive Kanslihuset och för alt, S till ca 2,3 milj, kr. Skillnaden förklarasav att lägenhetsytan är större i alt, H än i alt, S, Som underiag förberäkningarna har för och Kanslihuset legat de uppgifter sombyggnadsstyrelsen har lämnat beträffande kostnaderna för drift och underhåll istatens byggnader dvs, ,/m' lägenhetsyta medan för harupptagits de kostnader som ingår i kommunens offert dvs, ,/m'lägenhetsyta,