bet · FY01KrU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Inte heller i fråga ommedelsberäkningen under anslaget : Förvaltningskostnaderhar utskottet någon erinran.Den föreslagna medelsanvisningen tillstyrks alltså. Avtexten i propositionen synes framgå att avsikten är att myntkabinettet, som förnärvarande är en avdelning inom men som i den nyaorganisationen kommer att få en självständig ställning, i samband därmed kommeratt få namnet mynthistoriska museet. Häremot har invändningar rests imotionerna 1975:1923 och 1975:1934. 1 den förstnämnda motionen yrkas attriksdagen skall besluta att myntkabinettet skall behålla sitt nuvarandenationellt och internationellt kända namn. Därmed'torde avses det namn som ipraktiken används nämligen kungl. I den senare motionen yrkasatt kungl. myntkabinettet skall få behålla sitt ursprungliga välkända namn. Utskottetfinner det värdefullt både ur kulturell och ur rent praktisk synpunkt attkontinuiteten bibehålls i institutionsnamnet. Detta kan tillgodoses både ominstitutionen benämns kungl.myntkabinettet och om den får det längre namn sominstitutionens personal, enligt vad utskottet har sig bekant, uttalat sig förnämligen "kungl. myntkabinettet, statens museum för mynt-, medalj- ochpenninghistoria". Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1975:1923och 1975:1934 anfört i namnfrågan bör som sin mening ge till kännaför regeringen. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att godkänner de riktlinjer för enomorganisation av och statens historiska museum samtmedelhavsmuseet som förordats i propositionen 1975:20, 2. att bemyndigar regeringen att vidtaga deövergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att omorganisationenskall kunna genomföras, 3. att bemyndigar regeringen att godkänna demellan staten och Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien träffadeavtalen angående frågor vid skiljandet av akademin från huvudmannaskapet förriksantikvarieämbetet och statens historiska museum, 4. att till Riksantikvarieämbetet:Föivaltningskostnader för /76 under ättonde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av , 5. att med anledning av motionerna 1975:1923och 1975:1934 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående myntkabinettets namn. 17.Riksantikvarieämbetet: Vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistorisktvärdefulla byggnader Regeringen har i propositionen(avsnitt 13.7, s. 277-278) föreslagit att till Riksantikvarieämbetet:Vård och underhåll av fornlämningaroch kulturhistoriskt värdefulla byggnader för /76 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Utskottet behandlar i detta sammanhangmotionerna 1975:1925, yrkande 9, och 1975:1926, yrkande 8. I propositionen föresläs enanslagshöjning med . Ytteriigare höjningar avanslaget med 4Q0QQQ kr. 1 milj. kr. yrkas imotionerna 1975:1925, yrkande 9, och 1975:1926, yrkande 8. Utskottetanser det angeläget att resurser i fråga om vård ochunderhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader förstärksmer än vad som föreslagits i propositionen. Utskottet tillstyrker med anledningav motionerna att anslaget höjs med . utöver propositionsförslaget.Utskottet föreslår alltså ett anslagsbelopp av Under åberopande av detanförda hemställer utskottet att med anledning av propositionen1975:20 och motionen 1975:1926, yrkande 8, samt med bifall till motionen1975:1925, yrkande 9, till : Vård och underhåll avfornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader för /76under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag ipropositionen (avsnitt 13.8, s. 279-280) och hemställer att till Riksantikvarieäinbetet:Uppdragsverksamhet för /76 under åttonde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . Statenshistoriska museer: Förvahningskostnader. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i propositionen (avsnitt 13.9, s. 280-283) och hemställer att till för /76 under åttonde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av . 20.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer: Tekniska institutionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i propositionen (avsnitt 13.10, s.283-286) och hemställer att till ochstatens historiska museer: för /76 underåttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i Lane-Herrestad (c), iLycksele (s), fröken (), herrar (), (), (), herrar (), i Ulfsbyn (c), (), herrar (). (), (vpk), fröken (), () och fruJordan (s). vidpunkten 1 (Statligt litteraturstöd) 1.av i (s), fröken (), (), herrGreen (s), (), (vpk) och () som anser attutskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Enligtde bedömningar som regeringen lagt till grund för sina förslag till statligtlitteraturstöd är det en central kulturpolitisk uppgift att främja en mångsidigbokutgivning som ger ett stort utrymme åt kvalitetslitteraturen. Boken har ennyckelfunktion i samhällsdebatt och kulturell utveckling. En bokutgivning medbredd och kvalitet måste kunna komma till stånd oberoende av konjunkturbetingadeomständigheter. Förlagsverksamhetenbedrivs huvudsakligen på kommersiella villkor. Den naturiigaförutsättningen i bokbranschen är att den lönsamma utgivningen finansierarutgivningen av oprövad och svårsåld litteratur. Därför måste, enligtpropositionen, de statliga insatserna inriktas på sådana behov som det frånkulturpolitiska synpunkter är särskilt angeläget att tillgodose ochdimensioneras med utgångspunkt i branschens förutsättningar. Utskottetdelar den allmänna syn på det statliga litteraturstödet som kommer tilluttryck i propositionen och konstaterar att de konkreta förslag som regeringenlagt fram väsentligen uppfyller de krav som det från principiellautgångspunkter finns anledning att ställa. Omlitteraturstödet skall koncentreras till utgivning som det finns särskildaskäl att främja är det naturiigt att tillämpa någon form av urvalsförfarande.Litteraturutredningen förordade ett sådant förfarande förde flesta avde utgivningskategorier till vilka stöd föreslogs - klassiker, skönlitteratur iöversättning, internationella standardverk samt barn- och ungdomslitteratur. Ipropositionen föreslåsen selektiv stödform också för den nya svenskaskönlitteraturen. Även det förslag till stöd åt skönlitteraturen som författarförbundetutformat och som förs fram i motion 1975:1928 är till karaktären selektivt mentill sin utformning så omfattande att det kommer att gälla huvudparten av nysvensk skönlitteratur. I motionerna 1975:1925,1975:1926' och 1975:1927 förordasdäremot generellt verkande system. Hurutgivningen av ny svensk skönlitteratur skall stödjas är för yttrandefrihetenen ytterst central fråga. I skönlitterär form framförs många gångersamhällskritik som väcker debatt. Experiment med den litterära formen kanupplevas som främmande eller rentav frånstötande. Det är väsentligt att beslutom den litterära utgivningen kan fattas utan att ovidkommande hänsyn, vare sigdet gäller innehåll eller form, hindrar ett seriöst konstnärtigt skapande. Vidfrämjandet av konstnärlig produktion är det helt nödvändigt att i en rad olikasituationer använda urvalsförfarande. Detta gäller såväl i kommersiellverksamhet som vid den samhälleliga bidragsgivningen. Denarbetsprocess som föregår utgivningen av en bok inleds med att föriagen avgörvilka författare som skall få sina böcker publicerade. Ofta är det ett fötalpersoner som deltar i utgivningsbesluten. Även den generella stödform somlitteraturutredningen föreslagit bygger ytterst på urval. För att en bok skallfä stöd fordras att ett visst antal exemplar av boken inköpts av ett visstantal bibliotek. I regel fattas inköpsbesluten av enskilda bibliotekarier. Sompåpekas i propositionen tillämpas urvalsförfarande nästan genomgående vidfördelningen av de statliga bidragen till kulturverksamheten, och detta harkunnat ske på ett sådant sätt att urvalsbesluten blivit allmänt respekterade. mening bör det vara möjligt att tillämpa ett urvalsförfarande ocksånär det gäller att stödja utgivningen av svensk skönlitteratur. I dettaurvalsförfarande är det angeläget att garantera insyn och anlita personer mederfarenhet och sakkunskap. Utskottet förordar i enlighet med propositionen ochmotion 1975:1928 ett selektivt system också för den svenska skönlitteraturen. Imotionerna 1975:1925, 1975:1926 och 1975:1927 föreslås ett betydligt meromfattande stöd till utgivningen av svensk skönlitteratur än vad som förordas ipropositionen. Någon allsidig bedömning av utvecklingen inom branschen har integjorts efter litteraturutredningens undersökningar, Det kan konstateras attbokutgivningen, mätt i antalet titlar, ökat efter 1972, det senaste är frånvilket litteraturutredningen redovisat uppgifter. Av många tecken att döma harlönsamheten inom branschen förbättrats efter 1972. av motionerna motiveras förslaget till uppräkning av utgivningsstödet bl. a.med antaganden om att en förändring skett av sammansättningen iutgivningen till förmån för populärtitteraturen och med förmodanden om kommandesvårigheter till följd av prisstegringar. Enligt utskottets mening är detnödvändigt att sådana utvecklingstendenser blir ordentligt belagda innan ställningtas för ett mera omfattande utgivningsstöd. Det bör ankomma på statenskulturråd att fortlöpande följa utvecklingen inom bokbranschen och lägga framförslag till utveckling och förbättring av stödformerna. Effekterna av ettutgivningsstöd är svåra att beräkna beroende på att de avser en sektor som ärkommersiellt beroende och på att erfarenheter saknas av samhällsstödtill bokutgivning. Den verksamhet som sätts i gång måste därför betraktassom en försöksverksamhet. Det ar angeläget att inom mycketsnar framtid redovisar vilka erfarenheter som vunnits och lägger fram förslagom sådana förändringar som kan anses motiverade. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att få pröva möjligheterna att utforma ulgivningsstödetpå ett sådant sätt att priserna kan hållas nere. Utskottet vill därför förordaatt stödet till ny svensk skönlitteratur utformas i huvudsakligöverensstämmelse med författarförbundets förslag, framfört i motionen1975:1928, vilket är utformat som ett stöd med motprestation i form av lågtpris. Förslaget kan utan svårigheter anknytas till propositionen. Utskottetsförslag innebär således att utgivningen av ny svensk skönlitteratur ges stödefter följande riktlinjer. Utgivningsstödbör utgå per titel och ges endast under förutsättning att förlaget håller en lågprislinje. Fullt stöd bör utgå endast för bok som åsatts ett visst föriagsneitopris. Skulle denna prisnivå överskridas bör en nedtrappning av stödet ske. Överskrids ett övre prislak uteblir stödet. Föriagsnettopriselsom villkor för statsbidrag bör fastställas av efteröverläggningar med berörda intressenter. Därvid bör den prisnivå varavägledande som författarförbundet angett. Avtrappningen av stödet bör skerelativt snabbt. Olika beräkningsgrunder för prissättningen för pocket ochnormalulgåva bÖr övervägas. Förutsättning för stöd är att den enskilda bokenuppnår en viss minimiupplaga. Minimiupplagans storlek bör fastställas avstatens kulturråd. Utgivningsstödet bör beräknas enligt den avlitteraturutredningen föreslagna arkersättningsprincipen. Arkersättningensstoriek bör fastställas av . Stödet bör utformas som ett selektivtefterhandsstöd inom ramen av 400 titlar. Uppdraget att fördela stödet bör gesåt som i urvalsarbetet bör beakta vad som anförs ipropositionen bl. a. om nödvändigheten att anlita personer med sakkunskap ochöverblick. Vidprövningen av ansökan om stöd bör det tillvägagångssätt som författarförbundetföreslagit i huvudsak kunna tillämpas. Enligt utskottets mening är det dockinte nödvändigt att bygga in en överklagningsmöjlighet i stödordningen på detsätt författarförbundet föreslagit genom att tillskapa en särskild, friståendeinstans för behandling av klagomål över beslut om stöd. I stället bör förnyadprövning kunna ske vid kommande prövnings- tillfälle.Detta blir möjligt om utgivningsstödet fördelas vid fyra olika tillfällenunder året, vilket författarförbundet föreslagit. Detstöd till ny svensk skönlitteratur som utskottet förordat omfattar betydligtfler titlar än vad som föreslagits i propositionen. Kostnaden för stödet kanberäknas till 3,3 milj. kronor vilket är 2,8 milj. kronor mer än enligtpropositionen. Genom de krav på motprestation som ställs enligt utskottetsförslag - förlagen måste följa en lågprislinje för att komma i åtnjutande avstöd - skapas emellertid garantier för att den ökade statliga insatsen i förstahand kommer litteraturen och bokläsarna, inte förtagsbranschen till godovilket talar för en större statlig insats. skapas genomurvalsförfarandet en möjlighet att stödja debutverk och böcker av författaresom ännu inte hunnit slå igenom hos en bredare publik. Dessutom medför dennaordning att skräplitteraturen undandras stöd. Stödettill ny svensk skönlitteratur bör omfatta romaner, noveller, biografier,dramatik, aforismer, poesi samt essäer, dvs. samma slag av litteratur somlitteraturutredningens generella stödordning var avsedd för. Genom attselektivt efterhandsstöd tillämpas undviks de besväriiga gränsdragningsproblemför vissa utgivningskategorier som blev en följd av att stödet enligtlitteraturutredningens modell bestämdes genom bibliotekens klassificeringsrutiner.Enligt den stödordning som utskottet förordar bör det således vara möjligt attge stöd åt debatt- och rapportböcker som har skönlitterär prägel. 1flera motioner föreslås att ett generellt stöd nu skall införas eller övervägasockså för de utgivningskategorier som litteraturutredningen föreslog skullestödjas selektivt. Motion 1975:1925 föreslär att ett generellt stödsysteminförs för skönlitteratur i översättning, barn- och ungdomslitteratur samtklassiker och framhåller att frågan om ett stödsystem för facklitteraturen börutredas. Enligt motionen 1975:1927 bör översättningslitteraturen komma iåtnjutande av generellt produktionsstöd. I motion 1975:793 framförs ett allmänthållet krav på att samhälleligt stöd till bokutgivning bör omfatta ocksåutgivningen av facklitteratur. tidigare framhållit måste den litteraturstödjande verksamhet som nuinleds få prägel av försöksverksamhet. Effekten av införda stödformer måstenoggrant studeras, yttertigare stödbehov uppmärksammas och förbättringar avstödsystemen övervägas. Det är i detta sammanhang sådana förslag som framförtsi motionerna bör prövas. Utskottet tillstyrker propositionens förslagbeträffande utgivningsstöd till skönlitteratur i översättning, klassiker,facklitteratur samt barn- och ungdomslitteratur, vilka så gott somundantagslöst följer vad litteraturutredningen förordat och en majoritet iremissopinionen tillstyrkt. Tillskönlitteratur i översättning föreslås således ett selektivt efterhandsstödunder /76 inom ramen för ett belopp om 1 milj. kr., vilket bör kunna medgestöd till ca 75 titlar. Äventill utgivningen av klassiker föreslås ett belopp om 1 milj. kr. vilket börkunna medge stöd till ca 60 titlar av denna kategori. lagerstödtill klassiker beräknas . Beträffandefacklitteraturen förordas i enlighet med propositionens förslag utgivningsstödtill ett 2S-tal internationella standardverk. Den stödform som utskottet valtför ny svensk skönlitteratur medger stöd till rapport- och debattböcker igränsområdet till skönlitteraturen. Utskottet vill understryka vikten av attstatens kulturråd i sitt arbete med att följa utvecklingen på bokmarknadensärskilt uppmärksammar behovet av ytterligare stöd åt facklitteraturen ochmöjligheten att även för denna utgivningskategori tillämpa lågprislinjen. Utskottetvill i detta sammanhang med anledning av motionen 1975:1901 angående samernasbehov av facklitteratur på samiska anföra följande. Inom ramen för statenskulturråds allmänna ansvar för de statliga insatserna pä kulturområdet liggeräven att följa förhållandena för olika språkliga och etniska minoriteter, bl.a. samer. Det framstår därför som naturiigt att som ett led i sittarbete med att följa utvecklingen på bokmarknaden, däribland facklitteraturen,även ägnar uppmärksamhet ät förhållandena i fråga om utgivningen avfacklitteratur på olika minoritetsspråk i . Det får förutsättas attkulturrådet därvid aktualiserar de åtgärder som bedöms önskvärda inom ramen församhällets kulturpolitik och minoritetspolitik. Vad utskottet här anfört medanledning av motionen 1975:1901 bör som sin mening ge till känna förregeringen. Stödettill barn-ochungdomslitteraturenböri enlighet med propositionsförslaget avseett 100-tal titlar och fördelas på efterhandsstöd och fcirhandsstöd.Förhandsstödet bör avse böcker med stora framställningskostnader, klassikeroch produktionen av svenska serier. Kostnaderna beräknas uppgå till totalt 1,3milj. Utskottettillstyrker slutligen att frågan om stöd till utgivning av ett svensktuppslagsverk blir föremål för prövning inom en särskild arbetsgrupp på det sättsom föreslås i propositionen. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet dels med anledning avmotionen 1975:1901 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om att samernas behov av facklitteratur bör särskilt uppmärksammas, delsbeträffande riktlinjerför.statligt stöd till utgivning av ny svenskskönlitteratur med anledning av propositionen 1975:20 och motionen 1975:1928,yrkande 1, samt med avslag på motionerna 1975:1925, yrkande 1, 1975:1926,yrkande 2, 1975:1927, yrkande 1 och 2, godkänner vad utskottet förordat, 2. att beträffande riktlinjer förstatligt stöd till utgivning av skönlitteratur i översättning med bifall till propositionen 1975:20 och med avslag på motionerna 1975:1925, yrkande 1, och 1975:1927, yrkande 3, godkänner vad som förordats i propo sitionen, 3. att beträffande riktlinjer för statligtstöd till utgivning av klassiker med bifall till propositionen 1975:20 och medavslag på motionen 1975:1925, yrkande 1, godkänner vad som förordats ipropositionen, 4. att beträffande riktlinjer för statligtstöd till utgivning av föcklitteratur med bifall till propositionen 1975:20samt med avslag på motionerna1975:793, yrkande 2,1975:1925, yrkande 2, och 1975:1928, yrkande 2, godkännervad som förordats i propositionen, 5. att beträffande riktlinjer förstatligt stöd till utgivning av barn- och ungdomslitteratur med bifall till propositionen samt med avslag på motionen 1975:1925, yrkande 1, godkänner vad som förordats i propositionen. vidpunkten 3 (Stöd till bokhandel och antikvariat) 2.av i (s), fröken (), (), herrGreen (s), (), (vpk) och (), som anseratt utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: förslag är ansvaret för bokförsäljningen i huvudsak enangelägenhet för kommunerna. Utredningen fann denna lösning vara lämplig delsmed hänsyn till föreliggande kompetensfördelning mellan stat och kommun, delsmed hänsyn till att kommunerna nu ansvarar för bokutlåningen. En omfattanderemissopinion har instämt i utredningens ställningstagande. a. harKommunförbundet i sitt remissvar uttalat förståelse för att kommunala insatserkan bli behövliga på bokförsäljningens område. Litteraturutredningensförslag innebär dock att visst statligt stöd skulle utgå till bokhandeln. Bl.a. förutsattes att A- och B-boklådor skulle erhålla ett gratisexemplar av varjetitel som erhållit statligt stöd. Detta förslag har i remissomgången mött enomfattande kritik. En rad remissinstanser, bl. a. , menar att stödet blir verkningslöst. Andra har anförtallvariigare invändningar mot stödformen. Man anser att ett införande avgratisexemplar skulle kunna slå sönder det nu fungerande abonnemangsystemet. Medhänsyn till remissinstansernas kritik finner utskottet det olämpligt attgenomföra en ordning där föriagen som motprestation för stöd gratis ställerböcker till bokhandelns förfogande. Imotionen 1975:1926 (yrkande 1) har yrkats att hos regeringen skallanhålla att utvecklingen inom bokhandeln, inklusive antikvariatsbokhandeln,blir föremål för särskilda undersökningar och att förslag till stödåtgärderläggs fram vid behov. Antikvariatsbokhandelnsförhållanden tas också upp i motionen 1975:1930 i vilken hemställs attriksdagen hos regeringen begär dels att statligt lagerstöd skall utgå tillantikvariaten, dels att en utredning görs om antikvariatens rolli det kulturpolitiska programmet. Det är angeläget attutvecklingen på bokförsäljningens område följs. Utskottet finner detemellertid vara naturiigt att denna uppgift lämnas åt statens kulturråd.Uppgiften faller inom ramen för rådets uppdrag att följa utvecklingen inombokbranschen. Utskottet avstyrker motionerna 1975:1926, yrkande 1, och1975:1930. att avslår motionerna 1975:1926, yrkande 1, och 1975:1930. vidpunkten 4 (Läsfrämjande åtgärder) 3. avherr i (s), fröken (), (), (), (), (vpk) och () som -vid bifall till reservationen 1, punkten 5 - anser att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"kul turella ändamål" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar departementschefens uppfattning att de stödköpsexemplar av barn- ochungdomslitteratur som ställs till statens förfogande bör utnyttjas för försökmed läsfrämjande verksamhet bland barn och ungdom. Det är angeläget att nyavägar prövas för att vidga intresset för böcker och litteratur och att barn-och ungdomsorganisationerna stimuleras till att i ökad utsträckning ta inkulturaktiviteter i sin verksamhet. Under den tvååriga försöksperioden bör,som departementschefen framhåller, en nära samverkan eftersträvas mellanbiblioteken och organisationerna. Kostnaderna för den informations- ochkonferensverksamhet, som är nödvändig för starten av försöksprojekten, börbelasta anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. 4. avfru (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24som börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "betaldarbetstid" bort ha följande lydelse: Litteraturutredningenhar till skillnad från propositionen föreslagit läsfrämjande åtgärder blandvuxna på arbetsplatser. Utskottet anser att utredningens förslag är ettriktigt initiativ som måste prövas på försök och kompletteras. En sådanverksamhet skall kunna ske på kapitalets bekostnad i den meningen attverksamheten skall kunna bedrivas på betald arbetstid. Det anslag för försöksverksamhetsom enligt utredningens bedömning behövs är . Utskottet anser attdetta belopp bör beviljas och användas till täckande av bildningsförbundenskostnader för verksamheten. Dessutom bör regeringen låta utreda och förriksdagen lägga fram förslag till bestämmelser om att verksamheten medläsfrämjande åtgärder för vuxna får förläggas till betald arbetstid. Utskottettillstyrker således yrkandena 6 och 7 i motionen 1975:1928. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. att a. med bifalltill motionen 1975:1928, yrkande 6, till Läsfräm jande åtgärder för vuxna för /76 under åttonde huvudtiteln anvisar ett anslag av , b. med bifalltill motionen 1975:1928, yrkande 7, begär att re geringen utarbetar och för lägger fram förslag till bestämmelser om att verksamhet med läsfrämjande åtgärder för vuxna får föriäggas till betald arbetstid, vidpunkten 5 (Folkbibliotek) 5.beträffande normerande bestämmelser om folkbibliotekens verksamhet av fruRyding (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 25som börjar med "Gemensamt för" och slutar med "1975:784"bort ha följande lydelse: betänkande "Ny Kulturpolitik" sägs "attfolkbiblioteken i flertalet kommuner bör utgöra den institutionella grunden förett differentierat kulturutbud" och att "biblioteken bör erbjuda ettalternativ till det kommersiella kulturiivet när det gäller att skapa aktiviteti närmiljön" (SOU 1972:66, s. 285). Dennafolkbibliotekens önskade centrala, kulturpolitiska funktion rimmar emellertiddåligt med de faktiska villkor som folkbiblioteken har att verka under i deflesta kommuner. Standarden och kvaliteten på bibliotekens arbete varierarnämligen så kraftigt mellan olika kommuner att det inte kan betraktas somannat än önsketänkande att se folkbiblioteken som ett alternativ till denkommersiella kulturen. Det är t. ex. långtifrån alla kommuner som har ens enheltidsanställd bibliotekarie.