bet · FY01UbU4 · 1975-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 4 UbU 1975: 4 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag till detobligatoriska skolväsendet m. m. jämte motioner 1.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Regeringen har i propositionen 1975:1bilaga 10 () under punkten D 8 (s. 158171) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de i propositionen1975: 1 förordade riktlinjerna för statsbidrag till socialförsäkringsavgift försjukförsäkringen inom statsunderstödd verksamhet, 2. godkänna de ändringar förstatsbidrag som behövs med anledning av den höjda socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen och som förordats i propositionen 1975:1, 3. godkänna de i propositionen1975: 1 förordade riktlinjerna i vad avser särskild undervisning, 4. till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för / 76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975: 160 av m. fl. (vpk) vari hemställsatt hos regeringen hemställer att skolstadgans poängsystembeträffande samordnad specialundervisning skall tillämpas i fråga omstödundervisning åt invandrarbarn i , 1975; 163 av () och herrRämgård (c) vari hemställs att anhåller att regeringen fastställersådana regler för bidraget till personell assistans för vissa handikappadeelever i obligatoriska skolor att bidraget täcker kommunens faktiskakostnader, 1975:357 av herrar i (fp) ochRemgård i (fp) vari hemställs att hos regeringen begärändring av skolstadgan 1 kap. 7 § i enlighet med vad i motionen anförts, 1975:518 av m. fl. (s) vari hemställs att 1. uttalar sig för att systemetmed arvoderade institutionsföreståndare vid även skall omfattaämnena hemkunskap, teckning, trä- och metallslöjd samt textilslöjd på sammavillkor som gäller för vissa andra ämnen, 2. ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande behovet av utvidgade möjligheter att inrättaarvodestjänst som insti- 1 1975.14 saml. UbU 1975: 4 2 tutionsföreståndarevid gymnasieskolan och då särskilt inom den yrkesinriktade undervisningen, 1975: 547 av i (fp) varihemställs att hos regeringen begär ändring avstatsbidragsbestämmelserna för i enlighet med vad som anförts imotionen, 1975: 548 av i (fp) varihemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande avhuvudlärartjänster för invandrarundervisningen i , 1975: 806 av herrar i Skärstad (c) ochNordin (c) såvitt gäller hemställan att hos regeringen begär attstatsbidraget till personell assistans fr. o. m. /77 inte fördelasschablonmässigt utan på sätt som angivits i motionen efter bedömning av deenskilda elevernas behov av assistans (yrkandet 2), 1975:821 av m. fl. (m) varihemställs att 1. hos regeringen hemställer om enredogörelse för den försöksverksamhet som bedrivits i anslutning tillutredningen om skolans inre arbete i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. hos regeringen hemställer attutredningen om skolans inre arbete ges i uppdrag att avge en redogörelse för dealternativa försök med resursanvändning som förekommit, 1975: 823 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos regeringen anhåller om en sådan ändring av läroplan förgrundskolan och skolstadgan, att skolstyrelsen i varje kommun äger besluta hurden enligt nu gällande bestämmelser tilldelade förstärkningsresursen skalldisponeras, 1975: 833 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär åtgärder, syftande till att undanröja debrister som finns i fråga om vissa skolmyndighetersförpliktelser i vad gäller delgivning av beslut om förordnanden ochtillsättningar, 1975: 1369 av m. fl. (vpk) varihemställs att hos regeringen begär tillsättande av en utredning,vars uppgift skall vara att omformulera skolsystemets huvudmålsättning ochsociala värderingar i enlighet med vad som anförs i motionen, 1975: 1394 av m. fl. (vpk) varihemställs att beslutar att den för gällandeschablonregeln för tilldelning av statsbidrag till elevassistenter räknatefter visst belopp per elev skall upphöra och att bidrag skall utgå att täckaett faktiskt behov redovisat av varje kommun efter anslagsframställan, vilkenregel även bör bli riktmärke för gymnasieskolan. UbU 1975: 4 3 1975: 1395 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag i nästkommande budgetproposition ominförande av skolintendenttjänst i enlighet med utredning, 1975: 1396 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos regeringen uttalar att på sätt i motionen angivitsundervisnings-skyldigheten för rektor och studierektor vid grundskolanfastställs med hänsyn till omfattningen av undervisningen av invandrarelever, 1975: 1397 av m. fl. (m) vari hemställsatt beslutar om ett delningsförfarande för undervisningen i slöjd vidgrundskolans låg- och mellanstadium, som innebär alt varje klass med lägst 17elever får delas i två slöjdgrupper, varvid början sker med årskurs 3 läsåret1975/76, varefter systemet successivt genomförs, 1975: 1398 av m. fl. (m) vari hemställsatt beslutar att försöksverksamhet fr. o. m. /76 fårbedrivas med finska eller annat invandrarspråk som tillvalsämne vidgrundskolans högstadium utöver de i skolstadgan 5 kap. 8 § andra stycketangivna tillvalsämnena samt att . ställs till förfogandeför denna försöksverksamhet, 1975: 1399 av m. fl. (m) vari hemställsatt beslutar att tjänst som huvudlärare skall finnas förspecialundervisningen vid , 1975: 1422 av () och fröken () vari hemställs att hos regeringen begär att invandrarbarn beredsmöjlighet att välja hemspråk som tillvalsämne på högstadium. Vissa gemensammafrågor behandlar föredragande statsrådet bl. a. frågan om de politiskaungdomsorganisationernas medverkan i skolornas samhällsinformation,erfarenheterna av försöksverksamheten vid intagning till förskollärarutbildningsamt frågan om statsbidrag till s. k. reservvikarier. Dessa frågor har ocksåtagits upp i motionerna 1975: 534, 1975: 1390 samt 1975: 539 och 1975: 807.Utskottet vill här anmäla att det kommer att behandla dessa motioner i ettsenare sammanhang. Efterdenna anmälan övergår utskottet till att behandla anslaget Bidrag till driftenav grundskolor m. m. Uranslaget bestrids i första hand kostnaderna för driften av ochpraktisk lärarutbildning vid . Vidare ersätts kostnaderna föravlöning av skoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissakostnader för reseersättningar m. m. samt med kostnader för statsbidrag till avgifter till försäkring för tilläggspension t2 1975.14 saml. (ATP),socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och allmän arbetsgivaravgift.Slutligen utgår ur anslaget bidrag till vissa enskilda skolor. Statsmakterna beslöt (prop. 1974: 132, SkU1974: 54, SfU 1974: 33, rskr 1974: 329 och 331) om sänkning av inkomstskattenoch höjning av arbetsgivares och egenföretagares socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen. Genom beslut av (prop. 1974: 129, SfU1974: 32, rskr 1974: 332) har vidare socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen höjts. I budgetpropositionen föreslås att statsbidragettill huvudmännen för viss statsunderstödd utbildningsverksamhet anpassas tillnämnda höjningar. Utskottet har inte något att erinra mot de i propositionenförordade principerna härför. I propositionen redovisas förslag beträffandebidrag till personell assistans för vissa handikappade elever i obligatoriskaskolor. Tillgängligtbidragsbelopp är enligt gällande bestämmelser uppdelat på två poster, en störresom fördelas schablonmässigt med utgångspunkt i antalet grundskoleelever irespektive kommun och en mindre från vilken efter beslut av skolöverstyrelsenbidrag utgår till dels elev i specialskolan, dels kommun med särskilt stortmedelsbehov för personell assistans. Enligtmotionerna 1975:163, 1975: 806 och 1975: 1394 bör inte huvuddelen av bidragetfördelas schablonmässigt med hänsyn till att därvid även kommuner utanhandikappade elever får statsbidrag. I motionerna 1975: 163 och 1975: 1394framförs vidare önskemål om att kommun skall få full kostnadstäckning förutgifter för personell assistans. Underföregående års riksdag behandlade utskottet ett antal motioner med ungefärmotsvarande innehåll (UbU 1974: 7, rskr 1974: 91). Utskottet anförde därvid attfrågan på vilket sätt bidraget bäst fördelas på de kommuner som har störstbehov av medel till personell assistans bör övervägas när erfarenhet avsystemet med schablonmässig tilldelning föreligger. Av budgetpropositionenframgår att ifrågavarande bestämmelser enligt ej medfört denavsedda förenklingen av bidragsgivningen. I särskild skrivelse har vidareHandikappförbundens centralkommitté framhållit att reglerna uppfattas som orättvisaav många kommuner, i synnerhet av de kommuner som har många handikappade. Iproposidonen visar föredragande statsrådet på en väg som bör kunna prövas vidmedelsfördelningen, nämligen att relativt sett öka den post av bidragsbeloppetsom står till disposition för kommun som har särskilt stortmedelsbehov för personell assistans. Det bör vara möjligt att gå vidare på denvägen. Enligt utskottets uppfattning bör inom ramen för det totalabidragsbeloppet posten till disposition avsevärt ökas fr. o.m. UbU 1975: 4 5 medanledning av motionerna 1975: 163, 1975: 806 och 1975: 1394 anfört om bidragettill personell assistans för handikappade elever bör som sin meningge regeringen till känna. Omfattningen av en kommuns skolväsende ocharbetsbelastningen inom ett rektorsområde i mäts enligt 1 kap. 7 §skolstadgan med ett poängsystem, där varje klass av låg- eller mellanstadietmotsvarar 1 poäng, varje klass av högstadiet 1,5 poäng och varje fullt 13-talveckotimmar samordnad specialundervisning 0,5 poäng. Enligt motionerna 1975:160 och 1975: 357 är de åtgärder som skolledningen vidtar för invandrarbarninte av annan karaktär eller mindre arbets-krävande än de åtgärder den vidtarför elever med visst handikapp. Motionärerna föreslår att samma poängsystemsom gäller för samordnad specialundervisning i också får gälla förgrundskolans stödundervisning för invandrarbarn. Även i motionen 1975: 1396framförs önskemål av innebörd att stödundervisningen av invandrarbarn skallbeaktas vid beräkningen av arbetsbelastningen inom ett rektorsområde. Yrkandeti motionerna överensstämmer i stort med förslag i skrivelsetill Kungl. I denna hemställde överstyrelsen attstödundervisning för ufländska barn skulle få inräknas i poängtalet för skola.I yttrande över ärendet tillstyrkte attstödundervisning för utländska barn i poänghänseende skulle jämställas medsamordnad specialundervisning. Härvid hänvisade till att dennastödundervisning i fråga om arbetsinsatser från kommunens och skolledningenssida inte skilde sig från specialundervisning av stödjande karaktär. Det ärenligt utskottets uppfattning rimligt att stödundervisning för invandrarbarnfår tillgodoräknas med 0,5 poäng för varje fullt 13-tal veckotimmar undervisningi enlighet med de poängregler som gäller för samordnad specialundervisning. Pågrund av statsbidragsreglernas konstruktion kommer inte kostnaderna härför attbelasta anslaget förrän /77. Bestämmelserna i skolstadgan börkompletteras i enlighet med vad utskottet anfört. Utskottet föreslår attriksdagen med bifall till motionerna 1975:160 och 1975: 357 samt med anledningav motionen 1975: 1396 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om tillämpning av skolstadgans poängsystem på stödundervisning förinvandrarbarn i . I motionen 1975: 1398 anses att hemspråk somfinska, serbokroatiska, grekiska och turkiska utan hinder av bestämmelserna i5 kap. 8 § andra stycket skolstadgan bör kunna prövas som alternativttillvalsämne pä högstadium för invandrarbarn. skall ställas till förfogande för försöksverksamhet för dekommuner som önskar pröva en sådan UbU 1975: 4 6 anordning.Samma yrkande om försöksverksamhet med hemspråk som alternativt tillvalsämne påhögstadiet finns i motionen 1975: 1422, dock utan att någon kostnadsram angesför försöksverksamheten. uppfattning är det angeläget att invandrarbarn i skolan fårmöjlighet att studera sitt hemspråk. Av budgetpropositionen framgår att ensärskild arbetsgrupp har tillkallats inom för attutreda invandrarelevernas utbildningssituation i ochgymnasieskolan. Enligt direktiven skall arbetsgruppen närmare belysahemspråkets ställning på högstadiet. Genom beslut har Kungl.Maj:t medgivit att försöksverksamhet får bedrivas i med finskaeller samiska som ytterligare tillvalsämne på högstadium.Gruppen, som skall pröva om en sådan modell även kan utnyttjas för andraminoritetsspråk, beräknas avlämna sina förslag . Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna 1975: 1398 och 1975: 1422. riksdag konstaterade bl. (UbU 1974: 7,rskr 1974: 91) att det nuvarande systemet för tilldelning avstatsbidragsberättigade lärar-timmar för slöjdundervisningen på grundskolanslåg- och mellanstadier inte var tillfredsställande. Delningsbestämmelserna fördenna undervisning borde bringas i bättre överensstämmelse med det faktiskabehovet av undervisningsgrupper. Det fanns inte enligt utbildningsutskottetsmening anledning att vänta med en ändring av dessa bestämmelser tills beslutförelåg med anledning av kommande förslag från utredningen om skolan, statenoch kommunerna (SSK). Föredragande statsrådet föreslår i propositionen attdelningsbestämmelserna för ämnet slöjd ändras så att en grupp får anordnas förvarje påbörjat 15-tal elever i ämnet på låg- och mellanstadiet vid skolenhet. Enligtmotionen 1975: 1397 kommer i fråga om anordnande av slöjdgrupper pågrundskolans låg- och mellanstadier vissa brister att kvarstå om förslaget ipropositionen genomförs. Eftersom skolledningen måste ta schematekniska hänsynoch dela eleverna i slöjdgrupper med beaktande av redan förekommandeklassanordningar vid skolenheten, är det enligt motionärerna lämpligare attfölja principen att dela varje klass med lägst 17 elever i två slöjdgrupper.Den i motionen föreslagna delningsprincipen föreslås av kostnadsskäl bligenomförd successivt med början i årskurs 3 läsåret1975/76 som propositionens förslag tänks bli förverkligatövergångsvis för årskurserna 46. Förslageti propositionen innebär ett ökat statsbidrag till skolans huvudmän för slöjdgrupper.Även om utskottet har stor förståelse för yrkandet i motionen 1975: 1397 talarstatsfinansiella skäl för att bör följa det förslag som regeringenlagt fram. Utskottet avstyrker således bifall till yrkandet i motionen 1975:1397. UbU 1975: 4 7 Med skrivelse harskolöverstyrelsen redovisat ett av Kungl. Maj:t givet utredningsuppdragbeträffande särskild läromedelspersonal i och framlagt förslaghärom. Enligt beslut (UbU 1972:2, rskr 1972:68) bordeKungl. Maj:t skyndsamt lösa frågan om sådan skolpersonal. Skolöverstyrelsensförslag innebär bl. a. att de statsbidrag som utgår till tillsynslärareoch skolbibliotekarier i fortsättningen skall utgå schablonmässigt tillläromedelsuppgifter, vissa skolledaruppgifter samt vissa andra uppgifter samtatt kommunerna fritt med denna resurs får utforma organisationen efter lokalaförhållanden. Det statliga schablonbidraget föreslås relaterat till det antalpoäng som skolanläggningen enligt 1 kap. 7 § skolstadgan omfattar. Avhandlingarna i ärendet framgår att för ettgenomförande av förslaget ställt krav på ytterligare statsbidrag utövernuvarande statliga bidrag till tillsynslärare och skolbibliotekarier.Föredragande statsrådet biträder i propositionen inte skolöverstyrelsensförslag beträffande schablonbelopp till kommun för läromedelspersonal m. m.och hänvisar därvid bl. a. till att utredningen om skolans inre arbete ()behandlat frågan om skolbibliotekariens roll i skolans arbetsmiljö. Imotionen 1975: 1395 begärs vissa klarlägganden av den föreslagnaschablonresursens konsekvenser för nuvarande personalförhållanden samt förslagtill i budgetpropositionen för /77 med utgångspunkt iskolöverstyrelsens utredning om läromedelspersonal. Utskottetuppfattar läget så, att utredning om läromedelspersonal ärföremål för fortsatt beredning i regeringens kansli med anledning av och förutsätter att det av givna uppdragetslutligt redovisas i samband med den aviserade propositionen om skolansarbetsmiljö. På grund av det anförda anser utskottet att yrkandet i motionen1975: 1395 inte bör föranleda någon åtgärd. I motionen 1975: 823 behandlas den lokalaskolledningens möjlighet att på ett friare sätt än nyttja deförstärkningsresurser som enligt vissa regler står till en skolas förfogande. Utskottetanförde i samma ärende i sitt betänkande 1974: 12, att utskottet inte hadenågot emot att pågående försöksverksamhet med en friare användning avresurstimmarna får en större omfattning än , bl. a. i syfte attminska undervisningsgruppernas storlek. gav som sin mening Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört i ärendet. I särskilt beslut den 31 maj1974 har Kungl. Maj:t erinrat om vad utbildningsutskottetanfört rörande försöksverksamhet med en friare resursanvändning. Utskottet harerfarit att ansökningar gjorts hos regeringen av vissa kommuner, t. ex. Solnaoch . Utskottet vill ånyo understryka värdet av en utökning av t3 1975.14 saml. UbU 1975: 4 8 Med hänvisning till att SIA:s betänkande nuremissbehandlas samt till arbetet inom SSK avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1975:. I motionen 1975:821 hävdas att redogörelsen förSIA:s försöksverksamhet är bristfällig och att det därför inte är möjligt attdra de slutsatser av försöksverksamheten som gjort. En kompletteranderedogörelse beträffande vissa frågor anses önskvärd. Vidare begärs enredogörelse för andra försök med friare resursanvändning som bedrivits av olikakommuner. Enligtvad utskottet erfarit har kommunerna efter varje försöksår tillutbildningsdepartementet överlämnat särskilda redovisningar av de olikaförsöken. Vidare har initierat ett antal forskningsprojekt, vilkas resultatutredningen åberopat för sina förslag. SIA:s betänkande remissbehandlas förnärvarande. Närdet gäller utvärdering av den försöksverksamhet som bedrivs för medel underanslaget Särskilda åtgärder på skolområdet har inom ensärskild arbetsgrupp med företrädare för bl. a. pedagogisk forskningtillsatts. En rapport beträffande den med nyssnämnda medel bedrivnaförsöksverksamheten beräknas vara färdigställd . Rapportenavser fem kommuner, nämligen , , , och . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till yrkandena imotionen 1975: 821. Förslag om en utredning med uppgift att omformuleraskolsystemets mål och sociala värderingar förs fram i motionen 1975: 1369. Idenna formuleras ett antal principer för skolarbetet, t. ex. att skolsystemetskall syfta till personlighetens allsidiga utveckling och att skolan skallfrämja solidaritet mellan individerna i samhället. Utskottetkonstaterar att många av de värderingar som återges i motionen överensstämmermed de värderingar som finns i läroplanen för (Lgr 69). Beträffandeläroplanens mål råder stor samstämmighet mellan de politiska partierna. 1motionen finns emellertid Också värderingar som inte delas av flertalet svenskamedborgare. Med hänvisning till att enighet i stort föreligger beträffande demål för varom beslutat (prop. 1962:54, SäU 1962: 1 och 5, rskr 1962: 328; prop. 1968: 129, SU 1968:179, rskr 1968:378) och till vad utskottet i övrigt anfört avstyrker utskottet motionen 1975:1369. Frågor om vissa arvodestjänster sominstitutionsföreståndare och huvudlärare i m. m. tas upp i motionerna1975: 518 och 1975: 548. Riksdagengav som sin mening Kungl. Maj:t till känna att ett samlat förslag tilllösning av frågan om särskilda institutionsförestån- UbU 1975: 4 9 dårevid olika skolformer borde presenteras . Enligtuppgift från kommer systemet med huvudlärare ochinstitutionsföreståndare att prövas generellt vid beredningen av . Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkandena i motionerna1975: 518 och 1975: 548. Även i motionen 1975: 1399 tas upp enhuvudlärarfråga, nämligen inrättande av arvodestjänst som huvudlärare förspecialundervisningen vid . Utskottet avstyrker bifall tillmotionen med hänvisning till att även denna fråga kommer att prövas i sambandmed beredningen av SIA:s förslag. I motionen 1975: 547 begärs att statsbidrag skallkunna utgå till av kommun inrättad arvodestjänst som invandrarkonsulent. Tillstöd för sitt yrkande åberopar motionären bl. a. att bidrag sedan den 1 juli1974 kan utgå till statligt reglerade arvodestjänster som institutionsföreståndarei . Statsbidragfrån förevarande anslag utgår till statligt reglerade tjänster inomskolväsendet. Frågor om ändring av denna princip och om statsbidragssystemet iövrigt behandlas av utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motionen 1975: 547. Enligt motionen 1975: 833 bör skolöverstyrelsensoch länsskolnämn-dernas förpliktelser vidgas när det gäller tillkännagivande avbeslut om tillsättning av tjänst. Sådant beslut tillkännages enligt bestämmelseri skolstadgan (1971: 235) nu enbart genom annons i Post-och Inrikes Tidningar.Beträffande skolstyrelses förpliktelse i här nämnt avseende gäller enligtskolstadgan att tillsättningsbeslut skall tillkännages dels genom anslag imyndighetens lokal, dels genom individuell underrättelse. Dessa senarebestämmelser går tillbaka på bestämmelserna i förvaltningslagen (1971: 290).Motionären hävdar att statlig tillsättningsmyndighet bör ha sammadelgivningsskyldighet som den kommunala skolstyrelsen har i kraft av statligabestämmelser. Frågorom tillsättning av tjänst och statlig myndighets skyldigheter i sådantsammanhang regleras i statstjänstemannastadgan (1965: 601). Skolöverstyrelsenoch länsskolnämnderna är statliga myndigheter. Skolstadgans bestämmelser omdessa myndigheters skyldigheter när det gäller tillkännagivande av beslutbygger på principerna i statstjänstemannastadgan. Sedan utskottet givit dennabakgrund till det i motionen aktualiserade ärendet vill utskottet erinra omatt den väckta frågan har generell räckvidd och därför måste behandlas i ettstörre sammanhang. I bereds betänkandet Effektivarekungörande (Ds Ju 1974: 2). Hos samma departement har även en perso- UbU 1975: 4 10 nalorganisationi särskild skrivelse aktualiserat frågan om kommunikation avtillsättningsbeslut. Med hänsyn till att frågan kommer att prövas ijustitiedepartementet är utskottet inte nu berett förorda att yrkandet imotionen 1975: 833 föranleder någon åtgärd från sida. Skolöverstyrelsenhar föreslagit att nuvarande regler om särskild undervisning ändras så att ävenallergisjuka och gravt infektionskänsliga elever med upprepad kortare frånvaroskall kunna erbjudas en meningsfull skolgång. Bestämmelserna i 5 kap. 4549 §§och 8 kap. 45 och 46 §§ skolstadgan ger endast möjlighet att anordna särskildundervisning då läkare bedömer att hinder för skolgång kommer att föreliggaunder minst efter det att undervisningen kan påbörjas. Denna regelom sammaidiängande utgör enligt överstyrelsen ett hinder förskolans möjligheter att hjälpa elever med upprepad kort sjukfrånvaro samt t.ex. elever med astma eller allergier, varför skolstadgan föreslås ändrad såatt berörda elever kan få erforderlig hjälp genom särskild undervisning. Ipropositionen biträds förslaget och utskottet tillstyrker detsamma. Regeringensunder förevarande anslagsrubrik i övrigt redovisade förslag föranleder intenågon erinran från utskottets sida, varför utskottet tillstyrker desamma: Åberopande det anfördahemställer utskottet 1. att godkänner de ipropositionen 1975: 1 förordade riktlinjerna för statsbidrag tillsocialförsäkringsavgift för sjukförsäkringen inom statsunderstödd verksamhet, 2. att godkänner de ipropositionen 1975: 1 förordade riktlinjerna för statsbidrag tillsocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, 3. att beträffandebidrag till personell assistans för vissa handikappade elever med anledning avmotionerna 1975: 163, 1975: 806 yrkandet 2 och 1975: 1394 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. att beträffandetillämpning av skolstadgans poängsystem på stödundervisning för invandrarbarni med bifall till motionerna 1975: 160 och 1975: 357 samt medanledning av motionen 1975: 1396 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 5. att beträffande hemspråksom alternativt tillvalsämne på högstadium avslår motionerna1975: 1398 och 1975: 1422,