bet · FY01LU9 · 1975-12-31 00:00:00 — När hustrun dör kan allamannens syskon vara döda och syskonbarnen kan då göra anspråk på hälften avhustruns kvariålenskap. Enligt motionärens uppfattning är lagens bestämmelserinle sällan till förfång och ger mycket ofta anledning till tvister. Tillförhindrande av detta anser motionären något av följande alternativ tilländring i (ÄB) vara tänkbart. ÄB 3:1 ändras så att endast regeln om arvsrätt förmake i barnlöst äktenskap kvarstår. Makarna har därvid ändå rätl att genomtestamente föreskriva vem som vid bådas frånfälle skall ärva dem; ÄB 3:2 ändras så att eflerarvingarnas rätt lillefterarv endast gäller om äktenskapet varat mindre än - förslagsvis - ; ÄB 3:1 ändras så att rätten till efterarv endastgäller om den efterlevande avlider från den först avlidnesfrånfälle; ÄB 3:1 ändras så att efterievandes arvsrätt blirovillkorlig men begränsas till att gälla högst ett visst antal basbelopp. Enligtmotionärens åsikt bör under alla förhållanden de nuvarande bestämmelsernarevideras med syfte alt möjliggöra för en efterlevande make atl avstå från arvfrån make utan risk för framtida anspråk på den efterievandes dödsbo. I fråga om makes arvsrätt gäller i ÄB alltjämt denordning som infördes genom lag om arv. Efterlevande make har sålundainte arvsrätt när bröstarvingar finns. Saknas däremot bröstarvingar, har makearvsrätt enligt 3 kap. ÄB efter den avlidne maken. Makens arvsrätt omföttarhela kvariålenskapen, både den avlidnes giftorältsgods och hans enskilda egendom.Genom bestämmelser om rätt till sekundosuccession (efterarv) för den avlidnesskyldemän av andra parentelen (fader, moder, syskon eller syskons avkomling)får makens rätt till kvariålenskapen naturen av s. k. fri förfoganderätt, dvs.han får förfoga över egendomen men inte testamentera bort den. Arvsrättenbestår även om den efterlevande ingår nytt äktenskap. Rätten till efterarvtillkommer dem som vid den sist avlidnes död är närmast till arv efter denförst avlidne (3:1 ÄB), efter den först avlidnes frånfälle kansåledes personkretsen av efterarvingar undergå förändringar. Reglerna omsekundosuccession innebär att tillgångarna vid densist avlidnes död i regel skall fördelas med hälften på den först avlidnesskyldemän och hälften på den sist avlidnes arvingar. Om den först avlidnemakens kvariålenskap - t. ex. genom förekomsten av enskild egendom -motsvaradeannan andel än hälften av makarnas gemensamma egendom, omfattar rätten tillefterarv motsvarande andel i den sist avlidnes bo. Om den först avlidnetestamenterat egendom till annan än efterievande maken, skall avdrag härförgöras vid andelens beräkning (3:2 ÄB). Om efterlevande make genom gåva ellerannan därmed jämförlig handling ulan lillböriig hänsyn till den först avlidnesarvingar orsakat väsentlig minskning av egendomen skall vid den sist avlidnesbortgång vederlag utgå lill arvingarna efter den först avlidne enligt regler i3:3 ÄB. Om däremot boets värde ökat vid den sist avlidnes död, kan dennaförkovran under vissa förul-sättningarlillgodoförasdennesarvingar(3:4 ÄB). I3:7 ÄBsladgasdet vikliga undantaget att om efterlevande make enligt 13:12 GBägt erhålla hela kvarlåtenskapen efter den först avlidne skall rätten lillefterarv ej gälla. Den härmed åsyftade regeln innebär alt efterlevande make avmakarnas giftorältsgods alltid skall erhålla egendom lill ett värde som, jämteeventuell maken tillhörig enskild egendom, motsvarar fyra gånger det vid lidenför dödsfallet gällande basbeloppet. Basbeloppet utgör f. n. Frågan om efterievande makes rätl tillkvarlåtenskapen när värdet av denna ej överstiger fyra gånger del gällandebasbeloppet har prövats av . I en vid riksdag väcktmotion yrkades atl regeln om makes rätl i nu förevarande hänseende icke skullegälla när båda makarna avled inom av . I sill av riksdagengodkända belänkande (LU 1974:17) hemställde lagutskottet atl motionen jämtebetänkandet skulle överiämnas till familjelagssakkunniga för beaktande, D.Delade ATP-poäng för makar Motionärerna anför alt bestämmelserna omtilläggspensionering i händelse av skilsmässa kan leda lill atl den av makarnasom arbetat utom hemmet blir berättigad till full ålderspension, medan denhemmavarande maken endast får ut sin folkpension. Motionärerna finner detrimligt all jämlikhet skapas i pensionshänseende. Lagen om allmän försäkringbör därför ändras så alt, om den ena maken intjänar endast få eller ingepensionspoäng, den av arbetsgivaren eriagda ATP-premien åriigen skall fördelasså att makarna tillgodoräknas hälften vardera. Gällanderätt m. m. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst av detförvärvsarbete som den försäkrade utför under sin aktiva tid. Pensionen äravvägd i förhållande lill denna inkomst. , för vilketpensionsgrundande inkomst fastställs för en försäkrad, skall pensionspoängtillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör den pensionsgrundande inkomsten deladmed basbeloppet vid årets ingång. Storlekenav den ålderspension som börjar utgå utgör av produktenav basbeloppet för den månad, för vilken pensionen skall utges,och medeltaletav de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade eller, om pensionspoängtillgodoräknats honom , medeltalet av de 15 högsta poängtalen(femlonårsregeln). Full ålderspension kan enligt huvudregeln utgå endast ompensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade . Har pensionspoängtillgodoräknats honom för mindre än , skall ovan nämnda produkt minskasmed 1/30 som antalet poängår understiger 30 (irettioårsregeln). 1fråga om försäkrad som är född eller tidigare gällerövergångsbestämmelser, som innebär atl ett mindre antal år än 30 krävs för fullpension. Möjlighetatt vid vård av barn tillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringenfinns enligi AFL i samband med barnels födelse (föräldrapenning) eller vidvård av sjukt eller handikappat barn (sjukpenning eller vårdbidrag). Dessaersättningar utgör skattepliktig och därmed även pensionsgrundande inkomst, fråganom alt låta arbete i hemmet grunda rätt till ATP har berörts avpensionsförsäkringskommiltén i dess slutbetänkande Familjepensionsfrågor m, m,(SOU 1971:19), Kommittén framhåller all ett syslem med ATP åt hemarbelandeskulle ge upphov lill ett flertal bedömningsfrågor av delvis svårlöst art.Kommittén frågar sig hur ATP skall beräknas i sådana fall då barntillsynenkombinerats med förvärvsarbete utom hemmet. Kommittén anser också den viktigafinansieringsfrågan svårlöst, Atl låta den förvärvsarbetande maken belalapensionavgiften skulle innebära en avsevärd ekonomisk belastning för mångafamiljer, och en finansiering av pensionen med generella avgifter strider -menar kommittén - mot de nuvarande finansieringsprinciperna förtilläggspensioneringen. Ett syslem med poängår eller pensionspoäng förhemarbelande make skulle enligt kommitténs mening också kunna väcka frågan ominte andra grupper i samhället med lika stor rätl kunde göra anspråk påmolsvarande förmåner. Molionsyrkanden om en självsländig pensionsrätt förhemarbelande har under en följd av år varit föremål för riksdagensuppmärksamhet Oft SfU 1972:15 och 1973:19), har därvid i alltväsentligt givit uttryck för en liknande uppfattning i frågan som den somframförts av pensions- försäkringskommittén.Riksdagen har vidare framhållit alt delta inte innebär att den insats denbarnavårdande gör i hemmet därmed inte skulle anses värdefull. Riksdagenifrågasatte däremot om det var lämpligt eller ens så ändamålsenligt för berördaparter att stödet gavs i form av en vidgad rätt till ATP. har ocksåhänvisat till alt ersättningen i samband med barns födelse och vid vård avsjukt eller handikappat barn i fortsättningen kommer alt medverka till atlupprätthålla förälders ATP-skydd. Vid1974 års riksdag framfördes ånyo i pariimotioner från ,och moderata samlingspartiet yrkanden om rätt för hemarbelande atltillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen för barnavårdandeinsatser i hemmet. I sitt av godkända betänkande (SfU 1974:6) anfördesocial försäkringsutskottet alt frågan om pensionsrätt för vårdinsatser ihemmet - jämte vissa andra motionsvis framförda förslag med anknytning till ATP- nu borde bli föremål för allsidig och förutsättningslös översyn. Utskottethemställde därför alt med anledning av motionerna i skrivelse tillKungl. Maj:t skulle begära all en sådan översyn kommer lill stånd inom ramenför pensionsålderskommilténs arbete eller i särskild ordning. Familjelagssakkunniga (direktiv, se 1970 årsriksdagsberättelse Ju 52) har tillkallats med uppdrag atl verkställa utredningangående den familjerältsliga lagstiftningen. De sakkunnigas arbete harhittills resulterat 1972 avgivet delbetänkande Famili och äktenskap I(SOU 1972:41). På grundval härav har vissa lagändringar genomförts, avseendebl. a. reglerna om äktenskaps ingående och upplösning, vilka trätt i kraft1.1.1974. Därvid har bestämmelserna om äktenskapets ekonomiska rättsverkningarändrats endast i den omfattning som varii nödvändig för atl anpassa dem lillde nya upplösningsreglerna. Familjelagssakkunniga har all vid slutförandet avsitt uppdrag göra en allmän översyn av de ekonomiska rättsverkningarna. Enligtdirektiven skall de sakkunniga överväga även vissa arvsräiisliga frågor, såsommakes ställning i arvsrältsligt hänseende och systemet med sekundosuccession. I delta betänkande behandlas moiionsförslag som iförsta hand tar sikte på atl åstadkomma förbättringar i den familjerältsligalagstiftningen. På de flesta punkter innebär motionärernas hemställan att den imotionen aktualiserade frågan skall bli föremål för närmare utredning. Såsomframgår av den ovan lämnade redogörelsen är emellertid familjerätten sedannågra år tillbaka föremål för en genomgripande översyn avfamiljelagssakkunniga. Desakkunnigas utredningsarbete har i en första lagsiiftningselapp lett lill atlriksdagen aniog nya regler om äklenskaps ingående och upplösning (LU 1973:20och 1973:21), Bland de frågor som del ålersiår för de sakkunniga all behandlamärks främst äktenskapets ekonomiska rättsverkningar, efterievande makesarvsrätt, underhållsbidrag till barn o, d. Flertalet av de reformbehov som tasupp i motionerna tillhör den grupp av frågor som ingår i denna senare etapp avde sakkunnigas utredningsarbete. När så är fallet, finns det givetvis ingenanledning för utskottet alt föregripa utredningens arbete genom att närmarekommentera de synpunkter och uppslag som förs fram av motionärerna. Utskottetvill i detta sammanhang också peka på alt de frågor som aktualiseras imotionerna gäller vissa detaljer i de nuvarande reglerna ombodelning, underhållsbidrag, makes arvsrätt m. m. Del måste emellertid understrykasatl denna typ av spörsmål inte kan bedömas lösryckta ur sitt sammanhang.Problemställningarna på dessa områden griper nämligen in i varandra så atl denlösning som väljs beträffande en viss fråga automatiskt får återverkningar närdel gäller ställningstagandet till andra problem. Även av delta skäl villutskottet därför vara återhållsamt vid sin prövning av motionsförslagen iavvaktan på atl ett säkrare underlag för bedömningen kommer all tillhandahållasgenom det omfattande utredningsmaterial som kan väntas bli resultatet avfamiljelagssakkunnigas arbete. 1 motionen 1975:1136 föreslås vissa reformerbeträffande förfarandet vid bodelning med anledning av skilsmässa. Motionärernaifrågasätter lill en början om man inte borde lagfästa räii för endera makenatt begära bouppteckning inför skilsmässa redan vid betänketidens början.Utskottet vill här hänvisa till atl denna möjlighet står öppen för make redanenligt nu gällande lag. Såsom framgår av den tidigare lämnade redogörelsen kanmake, här lalan om äktenskapsskillnad väckts, enligt 11 kap, 12 Sgiftermålsbalken (GB) erhålla rättens förordnande av lämplig person atluppteckna vardera makens tillgångar och skulder, sådana de var när talanväcktes. Rätlen äger inle pröva lämpligheten av den begärda åtgärden ulan skallmeddela förordnandet så fort make framställt yrkande därom. Make är pliktigall under ed lämna uppgifter till bouppteckningen om sina tillgångar ochskulder. Vid underlåtenhet atl lämna uppgift kan rätten förelägga vite. Make äräven skyldig all inför rätten beediga upprättad bouppteckning, om andre makenyrkar det. Eftersom moiionärernas önskemål således redan är tillgodosett igällande lag, avstyrker utskottet motionen i denna del. Motionärernaföreslår vidare att under speciella betingelser undantag skall göras från densedvanliga hälftendelningen vid bodelning beträffande vissa slags skulder,såsom avbelalningsskulder. reversskulder och ackumulerad skuld avseende oguldnaunderhållsbidrag. Utskottet vill emellertid framhålla attde frågeställningar, som motionärerna här tar upp, nära sammanhänger medhuvudgrunderna för egendomsordningen inom äktenskapet. Delta utgör en av decentrala punkterna i familjelagssakkunnigas fortsatta utredningsarbete. Medanledning av vad som anförs i motionen vill utskottet här endast nämna atlbidragsförskott endast utgår i fråga om underhåll till barn (se ovan s. 5). Iövrigt anser utskottet atl motionen i denna del inte bör föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. 1 motionen 1975:1136 framförs förslag som syftartill att åstadkomma ett förbättrat underhåll till vissa kategorier avfrånskilda, såsom äldre, icke förvärvsarbetande makar saml makar som harvårdnaden om små barn. Enligt utskottels uppfattning utgör underhållsfrågornaett besvärligt rättsområde, där del är viktigt alt familjelagssakkunnigasarbete inte föregrips. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen i dennadel. Motionärernatar också upp en processuell fråga beträffande utredning ivårdnadsärenden. Motionärerna anser all part, som förmenar att utredningeninte sköts objektivt och opartiskt, borde få rätt alt - åtminstone en gång -kräva alt annan socialljänsleman eller läkare skall förordnas alt handläggaärendet. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att ett viktigt krav på utredningen är atlden präglas av objektivitet. Barnavårdslagen (1960:97) innehåller också fierabestämmelser som avser att trygga de berörda parternas rältsskyddsinlresse (seovan s. 7 f). Till en början slås det sålunda i lagen fasl, att utredningenssyfte är atl allsidigt klarlägga de omständigheter som är av betydelse förärendets bedömning. Delta innebär bl. a. alt bevis och annat utredningsmaterialskall tillvaratas vare sig del talar för eller emot endera parten. Utskottetvill vidare peka på alt den ärendet rör normalt skall underrättas om vad somframkommit vid utredningen samt beredas lilllalle att yttra sig däröver. Begärden som är berättigad alt yttra sig att bli muntligen hörd inför nämnden, skallförhör med honom anordnas, om ej särskilda skäl föranleder annat. Den sombereds tillfälle alt yttra sig skall erinras om rätten atl påkalla sådantförhör. Den ärendet rör äger att utveckla sin talan och förebringa bevisning.Begär han att upplysning skall inhämtas eller atl annan utredning skallförebringas, skall begäran efterkommas, om del kan antas atl åtgärden skulleäga betydelse. Utskottet vill erinra om atl tvistiga vårdnadsmålnormalt avgörs först efter det atl muntlig förhandling ägt rum vid domstolen.Den part, som anser sig ha blivit förfördelad under utredningsarbetet, hardärför alttid lill sist möjlighet all direkt inför domstolen framföra sinasynpunkter på utredningens resultat samt förebringa den kompletterandebevisning som han finner erforderlig. Utskottetvill således hänvisa till atl det i bestämmelserna angående ärendenasbehandling hos finns inbyggda garantier för alt varderaparlens synpunkter blir vederbörligen beaktade under utredningsarbetet.Utskottet vill vidare peka på all nackdelarna med att en ny utredningsmankopplas in på en redan påbörjad utredning är att detta ofta leder till enförsening med ärendets handläggning, ytterligare besvär för de inblandade, sommåhända måste höras på nytt, samt ökade kostnader för det allmänna. Isammanhanget bör också erinras om hur ell likartat problem lösts när del gällerbrottmålsutredningar. Enligt 21 kap. 6S äger den misstänkteinte utan vidare påkalla byte av offentlig försvarare. Hans begäran härom skallbifallas endast om han kan åberopa något giltigt skäl härför. Enligtföreliggande praxis är domstolarna restriktiva när det gäller att hänförasådana subjektiva och känslomässigt färgade uppfattningar angåendeförsvararen, som kan uppstå hos den misstänkte, till ett i lagens meninggiltigt skäl för försvararbyte. Medhänvisning till vad sålunda anförts avstyrker utskottet motionen i denna del. Isåväl motionen 1975:1136 som motionen 1975:454 framförs förslag till ändring ibestämmelsen i 7 kap. 7 § (FB) angående avtal omunderhållsbidrag. Motionärerna menar atl lagtexten bör omformuleras så atl bådaparter äger samma rätl att få underhållsbidragels storlek prövad, när nyaomständigheter föreligger. Utskottet erinrar om att bestämmelsens utformningförestavats enbart av omsorgen om barnets bästa. Huruvida denna regleringnumera kan anses föråldrad och hur man i så fall bör ändra bestämmelsenankommer det på familjelagssakkunniga alt pröva inom ramen för en övergripandeöversyn av underhållsfrågorna. Motionerna bör därför inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd, såvitt nu är i fråga. 1 motionen 1975:453 yrkas översyn av ärvdabalkensbestämmelser om makes arvsrätt och s. k. efterarv (sekundosuccession).Utskottet vill härvidlag ifrågasätta huruvida inle del av motionären anfördaexemplet om avstående från arv innebären felaktig tolkning av gällande rätl.Motionären hävdar alt efterlevande make i barnlösl äktenskap inle kan avståfrån arv till förmån för andra makens efterarvingar (fader, moder, syskon,syskons avkomling). Gör den efterievande detta kan del enligt motionären finnasandra arvingar vid den sist avlidnes död än de som fanns vid den först avlidnesfrånfälle, och dessa kan göra anspråk på sin del av arvet. Utskottetvill beträffande innehållet i gällande rätt till en början framhålla alt det ioch för sig inte är någonting ovanligt atl personkretsen av efterarvingarundergår förändringar under liden mellan den först avlidne makens och den sistavlidne makens död. Några rättsliga komplikationer behöver inle heller uppslåav denna anledning. Delta sammanhänger med det rådande systemet atl rätten tillefterarv tillkommer de efterarvingar lill den först avlidne maken, som ärnärmast lill arv efter denne vid den sist avlidne Utskottet anser del visseriigen ej otänkbart att delta förhållande .kanförorsaka tvister vid den sist avlidne makens frånfälle, 1. ex. om ett av denneför sedan gjort avstående från arv fallit i glömska. Utskottet villemellertid understryka alt reglerna om sekundosuccession bygger på principenall rätlen till efterarv omfattar den först avlidne makens andel i detgemensamma boet. Om den efterievande maken en gång avstått från denna andel kanefterarvingarna inle lagligen vid den efterievandes död ställa några anspråk pådennes bo. Utskottetvill i denna del slutligen hänvisa till att familjelagssakkunniga enligtdirektiven har i uppdrag atl granska reglerna om makes arvsrätt och systemetmed sekundosuccession samt att utreda möjligheterna atl eventuellt avskaffasistnämnda rättsinstitut. På grund av del anförda avstyrker utskottet motionen. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst av detförvärvsarbete som den försäkrade utför under sin aktiva lid. Arbete i hemmetgrundar i normalfallet inte rätl till ATP. 1 motionen 1975:1136 förordas atllagen (1962:381) om allmän försäkring ändras så att, om den ena maken intjänarendast få eller inga pensionspoäng, den av arbetsgivaren eriagda ATP-premien årligenskall fördelas så att makarna tillgodoräknas hälften vardera. Utskottetvill hänvisa till att den av motionärerna väckta frågan - som under en följd avår varit föremål för uppmärksamhet - numera är under utredning lillföljd av beslut (se ovans. I betänkandet SfU 1974:6 anfördesocialförsäkringsulskoltet atl frågan om pensionsrätt för vårdinsatser i hemmet-jämte vissa andra molionsvis framförda förslag med anknytning till ATP - bordebli föremål för allsidig och förutsättningslös översyn. Socialförsäkringsulskoltethemställde därför atl med anledning av ifrågavarande motioner iskrivelse lill Kungl. Maj:t skulle begära att en sådan översyn kommer tillstånd inom ramen för pensionsålderskommitténs arbete eller i särskild ordning.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets hemställan (rskr 1974:45). Kungl.Maj:l har överlämnat riksdagsskrivelsen tillpensionsålderskommiltén. Medhänsyn till vad sålunda beslutat avstyrker utskottet motioneni denna del. 1. atl avslår motionen 1975:453, 2. att avslår motionen 1975:454, 3. alt avslårmotionen 1975:1136. Närvarande:herrar (), (), (), (), herrarAndersson i (s), (), i (s), iSunne (s), herrar i (c). (vpk), (),(), (), () och ().