bet · FY01JuU1 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1 JuU 1975:1 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1974:149 med förslag till organisationav den nya centralmyndigheten för domstolsväsendet m. m. jämte motioner. I propositionen 1974: 149 har Kungl. Maj:t() föreslagit att dels anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya , delsgodkänna de av chefen för i propositionen förordaderiktlinjerna för den nya domstolsförvaltningen m. m., Maj:t att inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen p förchef för , delsock bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta de åtgärder som behövs för att förberedaövergången till den nya domstolsföryaltningen samt att fatta de beslut i frågaom genomförandet av reformen som departementschefen förordat i propositionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad utskottetanför på s. 79. Isamband med propositionen behandlar utskottet tre i anledning av propositionenväckta motioner, 1974: 19891974: 1991 samt två under den allmänna motionstidenår väckta motioner, 1975: 1103 och 1975:1126. Motionsyrkandena redovisasnedan på s. 45. har inför utskottet utvecklat sin syn på deföreliggande förslageri. I ärendet har till utskottet inkommit skrifter frånSveriges Förenade Studentkårer och Medborgarrättsrörelsen. De vid propositionen fogade lagförslagen har följandelydelse. Lag omändring i . Härigenomförordnas i fråga om rättegångsbalkeni, dels att 1 kap. 7 och 10 §§ samt 2 kap. 7 § skall upphöraatt gälla, dels att 1 kap. 4 och 6 §§, 2 kap. 1 § samt 4 kap. 2 § skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. . 4§2 I domsaga skola finnas nämnde- I domsagaskola finnas nämnde- mäntill det antal, som hovrätten män till det antal, som domstols- efter tingsrättens hörande bestäm- verket efter tingsrättens hörande mer. Talan får ej föras mot verketsbeslut i sådan fråga. I nämnd skola sitta fem nämndemän.Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudförhandling påbörjats, är rättendomför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännenefter samråd.med dem. Tingsrätt skall för huvud för- Tingsrätt skall hålla sammanträ- handlingårligen å bestämda tider de så ofta det kräves för arbetet, hålla allmänna ting å tingsställe. Samrhanträde för liuvudförhand-Allmänt ting skallmed undantag Ung skall hållas på tingsställe om för tiden undertingsrättens ferier ej särskilda skäl tala för att samhållas ,om ej annat manträdet hålles på annan ort. föranledes av arbetet hostingsrätten eller andra omständigheter. Har tingsrätten fleratingsställen, fördelas tingen mellan dem. Hovrätten bestämmer efter tingsrättens hörande när och åvilket tingsställe allmänt ting skall hållas. 1 Senaste lydelse av 1 kap. 7 § 1969: 244, av 1 kap. 10 §1974: 573. 2 Senaste lydelse1969: 244 3 Senaste lydelse1969: 244 Nuvarande lydelse Förslagen lydelse Hovrätt äröverrätt i mål, som Hovrätt är överrätt i mål, som fullföljas från allmän underrätt, fullföljas från allmän underrätt. Den ägertillsyn över de domstolar, som höra under hovrätten. Domare, som avses i 1 kap. 2 §, Domare, som avses i 1 kap. 2 §, 2 kap. 3 §eller 3 kap. 4 §, utnäm- 2 kap. 3 § eller 3 kap. .4 §, utnäm- nes av regeringen. Revisionssekre- nes av regeringen. terare utnämnes eller förordnas av regeringen. Denna lag träder i kraft .. Lag om ändring i lagen (1946: 804) om införande av nyarättegångsbalken Härigenom förordnas i fråga omlagen (1946: 804) om införande av nya , att 22 §5 skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 § Bestämmelserna i nya rätte- Bestämmelserna i nya rätte gångsbalken om fullföljd av talan gångsbalkenom fullföljd av talan mot underrätts beslut i rättegång motunderrätts beslut i rättegång skola äga motsvarande tilläiiipning skolaäga motsvarande tillämpning beträffande talan mot underrätts beträffandetalan mot underrätts beslut i fråga, som avses i 4 kap. 5, besluti fråga, som avses i 4 kap. 7 eller 8 § eller 33 kap. 24 § nämn- 5,7 eller 8 § nämnda balk. Mot da balk. Mot hovrättens beslut i hovrättensbeslut i sådan fråga må sådan fråga eller i fråga som avses talan ej föras. ( 1 kap. 4 § första stycket eller 6 § andra stycket samma balk må ta lan ej föras. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 1974: 573 s Senaste lydelse 1969: 245 I motionen 1974: 1989 av ()hemställs att uttalar sig för att notarienämnden även framgent skallsvara för antagning till notarietjänster. I motionen 1974: 1990 av m. fl. (c, m,fp) hemställs att beslutar godkänna vad som anförts i motionenangående riktlinjer för det nya och anpassa verketsorganisation därtill. I motionen 1974: 1991 av m. fl. (m)hemställs dels (A) att avslår propositionen 1974: 149, dels (B) attriksdagen om yrkandet under A icke vinner bifall beslutar 1. att arbetsordning för tingsrättskall fastställas av hovrätt, dock att arbetsordning för , Göteborgsoch tingsrätter skall fastställas av respektive tingsrätt, 2. att uppgiften att indelachefsrådmännen till tjänstgöring på avdelning skall ske i enahanda ordning somunder B 1. föreslås beträffande fastställande av arbetsordning, 3. att bestämrnelsen i 2 kap. 1 §rättegångsbalken om hovrätts tillsynsskyldighet skall behållas, 4. att 1 kap. 6 § rättegångsbalkenskall erhålla följande såsom motionärernas förslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Motionärernas förslag 6§ Tingsrätt skall hålla samman- Tingsrätt skall hålla samman- träde så ofta det krävesför arbe- trade så ofta det kräves för arbetet. Sammanträde för huvudför- tet.Sammanträde för huvudförhandling skall hållas på tingsställe, handling(allmänt ting) skall hållas om ej säi;skilda skäl. tala för att på tingsställe,om ej särskilda skäl sammanträdet hålles på annan ort. tala för attsammanträdet hålles på 5. att 1 kap. 4 § behålls i nuvarandelydelse, 6. att de uppgifter beträffande deallmänna advokatbyråerna som f. n. handläggs av överförs till annanmyndighet än centralmyndigheten för domstolsväsendet, 7. a) att ändringar itillsättningsförfarandet för ordinarie domartjänster tills vidare icke skallske, 7. b) att därest yrkandet under7 a) icke vinner bifall förslags-organet för tillsättande av ordinariedomartjänster utförmas på sätt i motionen anförts, 8. att tjänster som assessor,revisionssekreterare och regeringsrätts-sekreterare skall tillsättas av Kungl.Maj:t, 9. att 4 kap. 2 § behålls i nuvarandelydelse, 10. att ändring av handläggandemyndighet för disciplin- och åtalsärenden m. m. icke skall ske, samt 11. att centralmyndigheten skallinrättas . I motionen 1975: 1103 av fruFredgardh (c) och i (c) hemställs att riksdagenbeslutar 1. att avslå förslagen i propositionen 1974: 149 om denblivande cen tralmyndighetens befattning med tillsättning av domare, särskilt för slaget om en tjänstetillsättningsnämnd, 2. att förfarandet vid tillsättning av ordinarie domareinte ändras förrän den förestående allmänna översynen av domarbanan genom förts. I motionen 1975: 1126 av fruTilländer (c) och () hemställs såvitt nu är i fråga 1. att riksdagenföretar de jämkningar i förslagen i propositionen 1974: 149, vartill förslagenav domarutredning kan föranleda, 2. att riksdagenbeslutar att uppskjuta inrättandet av den centrala myndigheten fördomstolsväsendet till , 3. att riksdagenbestämmer ikraftträdandet för de genom propositionen framlagda lagförslagentill . Enligt tidigare riksdagsbeslut skallen central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet m. m. inrättas iJönköping från . I den nu förevarande propositionen, given den18 , framläggs förslag till riktlinjer för den nya myndighetensställning, arbetsuppgifter och organisation m. m. Om bakgrunden tillförslagen, vars huvudsakliga innehåll redovisas i nästa avsnitt, villutskottet här anföra följande. Maj:ts bemyndigande tillkallades år 1970särskilda sakkunniga, domstolsverksutredningen (DVU), för att utreda frågornaom vilken ställning och vilka arbetsuppgifter som borde tillkomma en centralförvaltningsmyndighet på domstolsväsendets område samt organisationen av ensådan myndighet. Utredningen redovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandet (SOU 1971: 41) Ny domstolsadministration. I avvaktan på ställningstagande till frågan om en centralförvaltningsmyndighet för domstolarna inrättades med godkännande(prop. 1971: 1, bil. 4, JuU 1971: 5, rskr 1971: 101) den 1 juU 1971 domstolsväsendetsorganisationsnämnd (). är i vissa hänseenden centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna och de all- mannaförvaltningsdomstolarna samt, i den mån det inte ankommer på ,för arrende- och hyresnämnderna. svarar även för de åtgärder inominskrivningsväsendet som påkallas av statsmakternas beslut att genomföraautomatisk databehandling inom inskrivningsväsendet i den mån arbetet inteankommer på . är vidare centralmyndighetför rättshjälpen. Inom nämnden finns en redovisningscentral och ettrevisionskontor. har även att ombesörja kansligöromålen åtnotarienämnden (NON). DVU:sbetänkande bildade utgångspunkt för Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:1 (bil. 4) om inrättandet av en central förvaltningsmyndighet för domstolarna.Enligt förslaget skulle myndigheten ges i huvudsak de av DVU föreslagna arbetsuppgifternasamt iiu-ättas och lokaliseras till . I propositionenanförde departementschefen att han i ett senare sammanhang skulle återkommatill frågan om den nya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter.Genom beslut av vårriksdagen 1972 (JuU 1972: 8, rskr 1972: 159) biföllspropositionen i vad den avsåg inrättandet av den nya myndigheten. Behandlingenav propositionen såvitt gällde myndighetens lokalisering och tidpunkten fördess inrättande uppsköts och behandlades av under våren 1973.Riksdagen biföll därvid Kungl. Maj:ts förslag till lokaliseringsort samtbestämde att myndigheten skulle inrättas (JuU 1973: 24, rskr1973: 221). Tidpunkten för inrättandet har sedermera bestämts till den 1 juli1975 (prop. 1974: 1, bil. 4, JuU 1974: 6, rskr 1974: 128). Är1973 tillkallades särskilda sakkunniga, domstolsstyrelseutredning-en (DSU), föratt i detalj utreda frågan om den nya myndighetens ställning, organisation ocharbetsuppgifter. Till grund för arbetet skulle ligga bl. a. DVU:s förslag ochde uttalanden om myndighetens ställning och uppgifter som gjort isamband med principbeslutet om inrättandet av myndigheten. DSU avlämnade i maj1974 betänkandet (Ds Ju 1974: 5) Central, regional och lokaldomstolsförvaltning m. m. Betänkandet kompletterades med enpromemoria (Ds Ju 1974: 11) innehållande förslag till vissaförfattningsändringar med anledning av den föreslagna domstolsadministrationen.Betänkandet och promemorian har remissbehandlats i sedvanlig ordning.Propositionens förslag överensstämmer i huvudsak med utredningensställningstaganden. Härbör också nämnas att chefen 1972 tillkalladesakkunniga för att utreda frågan om hovrätternas organisation,domarutbildningen och domarkarriären m. m. De sakkunniga, 1972 årsdomarutredning, redovisade resultatet av sitt arbete ibetänkande (SOU 1974: 96) En öppnare domarbana. De av departementschefen ipropositionen uppdragna rikthnjerna för en ny domstolsförvaltning innebär iutskottets sammanfattning följande: Den centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet skall med de begränsningar som föranleds av principen omdomstolarnas självständighet i den dömande verksamheten ges samma ställningoch arbetsuppgifter som centrala förvaltningsmyndigheter i allmänhet. Deadministrativa arbetsuppgifterna på domstolsväsendets område skall fördelasmellan regeringen, centralmyndigheten och domstolarna med utgångspunkt från åena sidan självständighetsprincipen och vad som därutöver bör förbehållasdomstolarna och å andra sidan centralmyndighetens givna uppgift att ansvara föratt tilldelade resurser inom förvaltningsområdet utnyttjas så rationellt ocheffektivt som möjligt. För att kunna fullfölja sistnämnda uppgift måstemyndigheten så långt det är möjligt få ledande och samordnande funktioner samtha rätt att meddela föreskrifter och anvisningar för verksamheten. skall leda budgetarbetet påmyndighetsnivå för förvaltningsområdet och därvid avge förslag tillanslagsframställning för samtliga myndigheter inom området samt svara förverksamhetsplanering och långtidsprognoser. Den skall ta över deekonomiadministrativa uppgifter som f. n. åvilar , bl. a. uppgifter rörandede allmänna advokatbyråerna, arbete som ankommer på redovisningscentral, revisionsverksamhetsamt ekonomiadministrativt utvecklingsarbete. Myndigheten skall vidare ansvaraför utveckling och drift av flertalet inom förvaltningsområdet förekommandeADB-system, för statistik, blanketter, tekniska hjälpmedel ochberedskapsplanering samt för byggnads-, lokal-och utrustningsfrågor. skall också ankomma frågor om rationalisering av de underlydandemyndigheternas verksamhet, både den administrativa och, så långt det ärförenligt med domstolarnas självständighet, den dömande. Vad gäller personaladministration skall centralmyndighetensvara för personalpolitiska frågor inom förvaltningsområdet. Inom ramen för regeringensbemyndigande skall myndigheten ha det yttersta ansvaret för dispositionen avbefintlig personal mellan olika myndigheter inom verksamhetsområdet samtöverta DON:s uppgift att svara för utbildnings-och informationsverksamheten.Myndigheten skall också tillsätta vissa tjänster inom förvaltningsområdet, dockinte ordinarie domartjänster. I fråga om tillsättningsförfarandet för ordinariedomartjänster skall de nuvarande förslagsorganen (det s. k.presidentkollegiet, hovrätts- och kam-marrättskollegiema) ersättas med ensärskild inom centralmyndigheten tillskapad tjänsteförslagsnämnd, som avgerförslag i myndighetens styrelses' ställe. Tjänst som assessor i hovrätt ochkammarrätt samt revisionssekreterare och regeringsrättssekreterare skalltillsättas av central- Kartong: S. 33, rad 29 Står: 1 delvis Rättat till: 1 och 2delvis myndighetenefter förslag av vederbörande domstol. fNON) föreslås bliorganisatoriskt inlemmad i centralmyndigheten som nämndens uppgifterbegränsas till samordning och avgörande av principiella frågor rörandetillsättning av notarietjänster och notarietjänstgöring. Inom detpersonaladministrativa området skall centralmyndigheten också handha bl. a.frågor rörande personalregistrering och matrikeliöring samt utföralönerapporteringsgöromål. Denyttersta bestämmanderätten beträffande innehållet i arbetsordningarna förtingsrätt och för arrende- och hyresnämnd skall ligga hos centralmyndigheten,även om uppgiften att fastställa arbetsordning i regel kan delegeras frånmyndigheten till hovrätt. skall vidare ankomma en del uppgifter med juridiskanknytning, exempelvis utredningar i författningsfrågor och utarbetande avföljdföreskrifter och anvisningar för verkställigheten av olika författningar.Arbetet med besvarande av remisser antas bli av stor omfattning.Centralmyndigheten skall också besluta i ärenden om disciplinstraff ochåtalsanmälan samt andra ärenden enligt 23 §, 26 § andra stycket och 27 § andrastycket statstjänstemannalagen (1965: 274) rörande all personal inomförvaltningsområdet. att vara centralmyndighet för rättshjälpen skall över-tas av den nyamyndigheten. Centralmyndighetenskall ledas av en styrelse med inslag av lekmän. chef skallingå som styrelsens ordförande, och bland övriga ledamöter skall finnas bl. a.personer med erfarenhet av riksdagsarbete och personer med erfarenhet av denverksamhet som bedrivs inom myndighetens förvaltningsområde. Centralmyndighetenskall indelas i förutom ett revisionskontor fyra enheter, en förekonomiadministrativa uppgifter, en för personaladministrativa uppgifter, enför organisationsfrågor och en för juridiska ärenden. Personalbehovet bedömstill omkring 115 tjänster. Kostnaderna för ungefär 112 tjänster förutsätts bliinbesparade vid , hovrätterna och . Myndighetenberäknas behöva ett anslag / 76 på ca 14 milj. kr. Hovrätternaskall få befogenhet att inom gränser, som bestäms av regeringen ellercentralmyndigheten, besluta i frågor som rör administrationen ellerorganisationen av tingsrätterna. De skall sålunda avge yttrande övertingsrätternas förslag till anslagsframställning, bistå tingsrätterna medfiskaler eller annan förstärkningspersonal på domarsidan och meddela vissaförordnanden för tingsnotarie. På grund av sina olika uppgifter rörandetingsrätternas administration skall både hovrätterna och centralmyndighetenutöva tillsyn över den administrativa verksamheten vid tingsrätterna. Uppgiftenatt bestämma antalet nämndemän i tingsrätt överförs från hovrätt tillcentralmyndigheten. Riktlinjerna för den nya domstolsförvaltningenföranleder vissa smärre ändringar i och i lagen (1946: 804)om införande av nya , varom förslag framläggs i propositionen.Lagändringarna föreslås träda i kraft då skallinrättas, dvs. Vissa övergångsåtgärder förutskickas, t. ex.att successivt övertar de uppgifter som avses åvila centralmyndigheten. Tidigareprinciputtalanden rörande centralmyndighetens ställning Alltsedan en reform av domstolsförvaltningenaktualiserades i början' av har en huvudfråga i reformarbetet varit hurverksamheten inom en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet skallkunna bedrivas utan att den grundlagsfästa principen om domstolamassjälvständighet och integritet i den dömande verksamheten kränks. Frågan harockså upptagits i de nu föreliggande motionerna 1974: 1990 och 1974: 1991. Medhänsyn till dess stora betydelse från rättssäkerhetssynpunkt finns detanledning att kortfattat erinra om de uttalanden i ämnet som tidigare gjorts avstatsmakterna, DVU och DSU. En sådan redogörelse är också av intresse av detskälet att principbeslut om centralmyndighetens inrättandegrundades på bl. a. departementschefens uttalande att DVU:s förslag i sinahuvuddrag borde kunna ligga till grund för en senare proposition. För ettåtergivande av DSU:s ställningstaganden talar även att departementschefen i nuföreliggande proposition i åtskilliga hänseenden hänför sig till dessuttalanden. Idirektiven till DVU (anförande till statsrådsprotokollet den 27 februari 1970av chefen för ) uttalades bl. a. att tiden var mogen attgenomföra en centraliserad ledning och samordning av den administrativaverksamheten inom' domstolsväsendet. Departementschefen ansåg att ett centraltorgan var nödvändigt för att åstadkomma en effektiv planering, en samordningav resurserna på domstolsområdet och en tillfredsställande uppföljning avverksamheten. Som en allmän riktlinje uttalades att utredningen borde sökaåstadkomma en sådan fördelning av arbetsuppgifterna mellan centralmyndighetenoch domstolarna att förutsättningarna för en rationell och effektiv administrativoch kameral verksamhet blev så goda som möjligt som denadministrativa apparaten och kostnaderna begränsades i möjligaste mån.Samtidigt betonades att tillskapandet av. en central förvaltningsmyndighetsjälvfallet inte fick innebära något som helst ingrepp i domstolarnassjälvständighet och integritet när det gällde den dömande verksamheten.Härjämte framhölls att självständigheten i den dömande verksamheten inteutesluter att ett centralt organ får till uppgift att ta till vara allamöjligheter att rationalisera domstolsarbetet och att göra den administrativaverksamheten inom domstolsväsendet så effektiv som möjligt. Enligt DVU:s förslag följde med domstolsverketsställning som central förvaltningsmyndighet bl. a. att verket skulle leda ochsamordna den administrativa verksamheten inom förvaltningsområdet. Verketskulle enligt utredningen självfallet inte ingripa i den dömande verksamhetenmen borde på olika sätt samverka med domstolarna för att skapa effektivaarbetsformer i domstolsarbetet. Målsättningen för verket borde vara att tillseatt verksamheten inom förvaltningsområdet bedrivs rationellt och effektivt.Utredningen uttalade att det i det dagliga arbetet hos domstolarna kunde kommaupp frågor som kunde sägas ligga på gränsen mellan rättskipning ochadministration. För ett domstolsverk, som förutsattes få befogenhet attutfärda föreskrifter och anvisningar till domstolarna, blev det enligtutredningen angeläget att dylika gränsdragningsproblem kunde lösas isamförstånd med domstolarna och i enlighet med en fast praxis. Utredningenuttalade också att verket inte borde kunna vidta åtgärder som kan uppfattas somingrepp i domstolarnas självständighet i den dömande verksamheten. Närdet vid riksdagsbehandlingen gällde att ta ställning tillprincipspörsmålet om ett centralt organ för domstolsväsendet skulle inrättas,uttalade utskottet uppfattningen att det förelåg ett starkt behov av att inomdomstolsväsendet inrätta ett fristående centralt organ av permanent karaktärför planering och samordning av den administrativa verksamheten. I anledningav motionsvägen framförda farhågor for att domstolarnas självständighet skullekunna äventyras av ett sådant beslut framhöll utskottet mycket bestämt atttillskapandet av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendetsjälvfallet inte fick innebära något som helst ingrepp i domstolarnassjälvständighet och integritet när det gällde den dömande verksamheten. Att såinte blev fallet ansåg utskottet vara en rättssäkerhetsfråga av stor vikt somborde ägnas särskild uppmärksamhet. Framför allt borde enligt utskottets meningövervägas den problematik som sammanhänger med gränsdragningen mellan dömandeoch administrativ verksamhet. IDSU:s betänkande gjordes inte något försök att i enlighet med önskemål somuttalats under remissbehandlingen av DVU:s betänkande principiellt avgränsaden dömande verksamheten från den administrativa. Utredningen ansåg en sådangränsdragning meningslös, därför att den ändå inte skulle kunna ligga tillgrund för kompetensfördelningen mellan Kungl. Maj:t, centralmyndigheten ochdomstolarna. Många uppgifter som enligt vanligt betraktelsesätt är att bedömasom administrativa måste nämligen enligt utredningen betecknas som delar avden dömande verksamheten eller eljest med hänsyn till principen om domstolarnassjälvständighet i dömandet arikomma på annat organ än centralmyndigheten. gällde det inte att dra en skiljelinje mellan administration ochdömande utan att på ett lämpligt sätt fördela de administrativa uppgifternamellan de ifrågavarande instan- serna.En första utgångspunkt borde därvid vara domstolarnas självständighet i dendömande verksamheten. En lika given utgångspunkt borde vara attcentralmyndigheten skulle aktivt verka för att effektivisera det administrativaarbetet och därmed även dömandet. Utredningen redovisade i betänkandet och iföreslagen författningstext en på grundval av utredningens principiellaresonemang företagen fördelning av ifrågavarande arbetsuppgifter. Principiellaöverväganden om centralmyndighetens ställning föreliggande propositionen erinrar departementschefen till en början om attenligt regeringsformen varken regeringen eller något annat organ får gripa inoch bestämma hur en domstol i sin rättstillämpning skall besluta i visst fall.Han tillfogar att stadgandet härom inte utesluter att domstolar liksom andramyndigheter i administrativt hänseende är skyldiga att åtlyda direktiv frånregeringen eller annan myndighet som är behörig att meddela sådana direktiv. Ifråga om gränserna för det område som regeringsformen exklusivt förbehållerdomstolarna pekar han på det av utredningarna berörda förhållandet attavgörande av en fråga som i sig är av administrativ karaktär indirekt kan habetydelse för handläggningen av visst mål eller ärende. Eftersom domstolamas självständigheti den dömande och rättstillämpande verksamheten måste upprätthållas, framstårdet enligt departementschefen som motiverat att domstolarna även ifortsättningen ges befogenhet att avgöra också vissa frågor av administrativart som har eller kan uppfattas ha betydelse för den rättstillämpandeverksamheten. Härtill kommer enligt departementschefen att vissa rentadministrativa frågor även av praktiska skäl lämpar sig bäst för avgörande pådet regionala eller lokala planet.