bet · FY01KrU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottet har därvid i huvudsak följt litteraturutredningensförslag. De avgränsningar som utredningen funnit nödvändiga har kritiserats iremissyttranden och debatt. En del av denna kritik har gällt det förhållandetatt den typ av facklitteratur som har samhällsdebatterande och informativkaraktär uteslutits. Departementschefenhar i propositionen framhållit att det är angeläget att utgivningen av fack-och debattlitteratur har stor bredd. Han har emellertid inte varit beredd attförorda annat stöd än som föreslagits av litteraturutredningen, dvs. stöd tillöversättning av vissa internationella standardverk. Utskottetgodtar propositionens förslag. Enligt utskottets mening är det emellertid avstor betydelse att de svenska samhällsdebatterande böckerna, däribland s. k.rapportböcker, kan fogas in i ett statligt stödsystem. Just inom dennasektor är det särskilt angeläget att finna automatiskt verkande stödregler säatt en bedömning titel för titel undviks. Det bör vara möjligt att utarbetasådana regler. Förslag till en försöksordning bör föreläggas 1975/76 årsriksmöte. Vadbeträffar nyssnämnda uppgift att följa utvecklingen påfacklitteraturens område vill utskottet med anledning av motionen 1975:1901betona att även samernas behov av facklitteratur därvid bör beaktas. Med dettauttalande tillstyrker utskottet denna motion. Utskottethar inte undertag för att föreslå ett uttalande av så bindandeinnebörd som det som föreslagits i motionen 1975:793, yrkande 2. I viss mån kandetta yrkande, som framställdes under allmänna motionstiden, dock ansestillgodosett genom att , som utskottet förordat, ansluter sig tilldepartementschefens ståndpunkt ifråga om facklitteraturen. Meddet nu sagda har utskottet alltså tillstyrkt anvisande för nästa budgetår av400 . till stöd för översättningar av internationella standardverk. Enligt litteraturutredningen är ett generellt stödtill barn- och ungdomslitteraturen f. n. icke motiverad eftersom dennautgivningssektor expanderat starkt och företer rimlig lönsamhet. Utredningenföreslår däremot ett selektivt efterhandsstöd. Detta skulle utformas så att 100titlar inköps av staten till ett högsta pris av . per bok och i 1 500exemplar att fördelas på bokhandel och bibliotek. Ipropositionen föreslås dels ett efterhandsstöd i huvudsak enligt utredningenskonstruktion, dels ett förhandsstöd för böcker med höga framställningskostnader(främst svenskproducerade böcker med illustrationer). Förhandsstöd föreslåsvidare kunna utgå till återutgivning av tidigare publicerade böcker samtförsöksvis till produktion av svenska kvalitetsserier. Utskottettillstyrker en försöksanordning med stöd i förhand till den kategori böckersom anges i propositionen. Även produktionsstöd till kvalificerade serier börutgå inom ramen för detta stöd. För nu angivna ändamål bör beräknas 500 000 kr.Det i propositionen föreslagna selektiva efterhandsstödet anser sig utskottetdäremot inte kunna godta. Enligt utskottets mening är det av samma skäl somangetts för stödet till svensk skönlitteratur för vuxna angeläget att ettautomatiskt verkande system för stöd till utgivning av barn- ochungdomslitteratur kommer till stånd möjligt. Förslag härom börutarbetas och om möjligt föreläggas 1975/. Liksomi fråga om utgivningen av klassiker anser utskottet beträffande utgivningen avbarn- och ungdomsböckeratt det inte är lämpligt att ges den formav initiativrätt som föreslagits i propositionen. Utskottet vill också avvisapropositionens tanke att en titel som erhållit förhandsstöd i 1 000 exemplarskall övertämnas till staten för att ställas till förfogande för i första handbarn- och ungdomsorganisationer. Dessa organisationer kan givetvis få storbetydelse för läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom men bör själva haavgörandet då det gäller val av böcker. framhåller att utgivningen avseriösa encyklopedier numera av ekonomiska skäl framstår som omöjlig. De trestörsta svenska uppslagsverken har slutsålts under loppet av år 1973.Utredningen föreslår att statsmakterna låter utreda de problem som hängersamman med en statssubventionerad encyklopediutgivning. Departementschefenanmäler i propositionen att han har för avsikt att föreslå att en arbetsgrupptillsätts för att närmare utreda frågan om behovet av stöd till utgivande avett svenskt uppslagsverk. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att denna fråga är ytterligt viktig ochbetydelsefull och att en arbetsgrupp måste tillsättas. Utskottet vill dockpåpeka att motsvarande problem föreligger i de nordiska grannländerna. Det fårinte bedömas som osannolikt att frågan om tillkomsten avett nytt, omfattande och seriöst uppslagsverk bäst kan lösas i nordisktsamarbete. Sammanfattningsvisinnebär vad utskottet nu anfört angående principerna för ett statligtlitteraturstöd att utskottet dels tillstyrker motionen 1975:1901, delsföreslåratt med anledning av propositionen 1975:20 ävensom motionerna1975:1925, yrkande 1 och 2, 1975:1926, yrkande 2, 1975:1927, yrkande 1, 2 och3, samt 1975:1928, yrkande 1, 2 och 3, godkänner de riktlinjer för ett statligtlitteraturstöd som utskottet förordat. Den medelsanvisning som ipropositionen beräknas till statligt litteraturstöd föreslås utgå urreservationsanslaget Bidrag till vissa ändamål inom statens kulturrådsansvarsområde. En konsekvens av den bidragskonstruktion som utskottet förordati fråga om ny svensk skönlitteratur är emellertid att medel fördetta ändamålbör anvisas under ett anslag med förslagsanslags natur. I riksstaten bör därföruppföras ett nytt förslagsanslag, lämpligen med rubriken utgivning avny svensk skönlitteratur m. m. Under detta anslag bör för /76anvisas . Under punkten 15 i det följande återkommer utskottet tillfrågan om denna medelsanvisning liksom till frågan om anvisande av medel tillstöd för utgivning av övriga litteraturkategorier. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet att dels med bifall tillmotionen 1975:1901 uttalar att då det följer utvecklingen påbokmarknaden / vad gäller facklitteraturen även bör uppmärksamma samernas behovav dylik litteratur, dels beträffanderiktlinjer för statligt stöd till utgivning av ny svensk skönlitteratur,skönlitteratur i översättning, klassiker, föcklitteratur samt barn- ochungdomslitteratur med anledning av propositionen 1975:20 och motionerna1975:1925, yrkande 1 och 2, 1975:1926, yrkande 2, 1975:1927, yrkande 1, 2 och3, samt 1975:1928, yrkande 1 och 2, ävensom med avslag på motionen 1975:793,yrkande 2, godkänner de riktlinjer som utskottet förordat. 2.Stöd till nyetablering av rörlag Regeringen har i propositionen(avsnitt 11.2.3, s. 2OO72OI, samt avsnitt 12, punkt 2 i hemställan, s. 251)föreslagit att medgiva att statsgaranti för lån till nyetablering avföriag m. m. under /76 beviljas intill ett belopp av 2 000 000kr. Utskottet behandlar i detta sammanhangmotionen 1975:1927, yrkande 4. Utskottet vill med bestämdhet framhålla att en rik,mångsidig och levande litteratur förutsätter en utgivningsstruktur med mångaföriag och olika former av föriagsverksamhet. Vad utskottet förordat i detföregående, främst i fråga om försöksverksamhet med stöd åt utgivning av nysvensk skönlitteratur, innebär påtagliga fördelar för de mindre och medelstorafödagen. undersökningar framgår att utgivning av böcker i och försig inte gynnas av stordriftsformer. Det är möjligt att driva förlagsverksamheti tämligen liten skala. Risker föreligger dock att likviditetsproblem kanuppstå, men dessa risker kommer att i inte ringa grad motverkas av föreslagnastödåtgärder. Startandetav ett nytt föriag kräver inte särskilt stora kapitalinsatser men de resursersom behövs kan ofta vara svåra att anskaffa. Förhållandet har påpekats avlitteraturutredningen. Med utgångspunkt i detta föreslår departementschefen ipropositionen att staten genom kreditgarantier dels un-deriättar situationenför de mindre förlagen, dels stimulerar tillkomsten av nya föriag. Ramen förkreditgarantierna föreslås som redan nämnts till 2 milj. kr. och avsikten äratt frågan om bidrag för täckande av eventuella föriuster skall prövas inomramen för anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Undersenare år har flera mindre förlag kommit till stånd. Detta betyder dock inteatt det föreslagna garantisystemet är obehövligt. Tvärtom vill utskottetifrågasätta om den angivna kreditgarantiramen, 2 milj. kr., är tillräcklig.Utskottet anser sig dock inte nu ha underlag för att föreslå en höjning utanbiträder propositionens förslag på denna punkt. Utskottet förutsätter attutvecklingen noga följs av och att nya former för utgivningbl. a. betingade av den trycktekniska utvecklingen som underlättar förförfattare att utge böcker på eget föriag därvid beaktas. Utskottetanser inte att nu i enlighet med yrkande 4 i motionen 1975:1927 hosregeringen bör begära att ges i uppdrag att utreda frågan ombiblioteksersättning även till förlag enligt riktlinjer som angivits imotionen. Utskottet avstyrker alltså detta yrkande. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att med bifall till propositionen 1975:20medger att statsgaranti föi lån till nyetablering av förlag m. m. under budgetåret1975/76 beviljas intill ett belopp av , 2. att avslår motionen 1975:1927, yrkande 4,om utredning av frågan om biblioteksersättning även till föriag. 3.Stöd till bokhandel och antikvariat Utskottet behandlar under denna rubrikmotionerna 1975:1926, yrkande 1, och 1975:1930. I motionen 1975:1926 har yrkats attriksdagen hos regeringen skall anhålla att utvecklingen inom bokhandeln,inklusive antikvariatsbokhandeln, blir föremål för särskilda undersökningaroch att förslag till stödåtgärder läggs fram vid behov. Antikvariatbokhandelnsförhållanden tas också upp i motionen 1975:1930 i vilken hemställs attriksdagen hos regeringen begär dels att statligt lagerstöd skall utgå tillantikvariaten, dels att en utredning görs om antikvariatens roll i detkulturpolitiska programmet. Utskottetanser det uppenbart att den svenska bokhandeln befinner sig i en ekonomisktbesvärande situation. Denna hänger till en del samman med konsekvenserna av attdispensen från bruttoprisförbudet på böcker slopades för ett antal är sedan.Litteraturutredningens undersökningar visar att möjligheten att köpa seriöslitteratur är av stor vikt för bokläsandet. Propositioneninnehåller inga förslag om stöd för bokhandeln. Enligt utskottets uppfattningär en effektivt fungerande och väl spridd bokhandel av mycket stor betydelse.Utskottets förslag om att det statliga stödet till bokutgivning skallförknippas med krav att varje stödd titel gratis ställs till bokhandelnsförfogande i ett exemplar innebär ett visst stöd. Utskottet bedömer detdärutöver som mycket angeläget att bokhandelns situation analyseras ochgranskas och att - om så befinns påkallat - förslag läggs fram om stödåtgärder.Från bokhandelns sida har framförts önskemål om ett lagerstöd. Av fiera skälbör särskilt denna stödform undersökas. Litteraturutredningenhar inte diskuterat antikvariatsbokhandelns villkor och situation.Antikvariatens betydelse för tillhandahållandet och försäljningen av någotäldre litteratur, likaväl som av klassiker, har länge underskattats.Antikvariatens lönsamhet har, såvitt utskottet kan bedöma, under senare årförsämrats. Ett lagerstöd framstår som angeläget också för denna sektor avbokhandeln. Utskottetförutsätter att regeringen låter utföra en granskning av bokhandelnssituation och att om möjligt förslag om stödåtgärder föreläggs /76års . nu anfört med anledning av motionerna 1975:1926, yrkande 1, och1975:1930 bör som sin mening ge till känna för regeringen. att med anledning av motionerna 1975:1926,yrkande 1, och 1975:1930 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört angående stöd till bokhandeln och antikvariat. Under denna rubrik i propositionen(avsnitt 11.2.4, s. 202-204) behandlas behovet av läsfrämjande åtgärder förbarn och ungdom och det förutsätts att en viss begränsad försöksverksamhetskall komma till stånd. Kostnaderna för denna föreslås för nästa budgetår fåutgå ur anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. 1 detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1975:1927, yrkande 8, och 1975:1928, yrkande 6 och 7. Utskottet delar departementschefens uppfattning ombetydelsen av en försöksverksamhet med läsfrämjande åtgärder för barn och ungaoch har ingen erinran mot att eventuella kostnader härför belastar anslagetBidrag till särskilda kulturella ändamål. Somframhållits i motionen 1975:1927 finns det emellertid också ett stort behov avdylika åtgärder inom de stora grupper som lider av läshandikapp av skilda slag.Utskottet förutsätter att denna fråga studeras ingående och att förslag ombehövliga åtgärder därefter föreläggs . Utskottet anser det emellertidinte möjligt att räkna med att ett förslag kan föreligga ochavstyrker därför yrkande 8 i motionen 1975:1927. Utskottetavstyrker de i motionen 1975:1928 framställda yrkandena om anvisande av 500 000kr. till läsfrämjande åtgärder bland vuxna på arbetsplatser och om utarbetandeav förslag om rätt att bedriva verksamhet under betald arbetstid. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1975:1927, yrkande 8,om ett program för insatser för de läshandikappade, 2. att avslår motionen 1975:1928. yrkande 6och 7, om läsfrämjande åtgärder bland vuxna på arbetsplatser. Regeringen har i propositionen(avsnitt 11.3.1 och 11.3.2, s. 205-215, samt avsnitt 12, punkt 3 a i hemställan,s. 251) föreslagit att godkänna de i propositionen förordadegrunderna för statsbidrag till viss verksamhet vid lokala folkbibliotek. I detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1975:784, 1975:1926, yrkande 5, 1975:1927, yrkande 6 och 7,1975:1928, yrkande 4 och 5, samt 1975:1929. I inledningen till propositionensavsnitt om folkbiblioteken berörs frågan om lagstiftning på biblioteksområdet.Det konstateras att ett medelatt komma till rätta med standardskillnader pä biblioteksområdet mellankommunerna ibland ansetts vara att i lag ålägga kommunerna att svara för enviss minimistandard. Departementschefen uppehåller sig ingående vid dennafråga och redovisar en rad skäl som talar emot en lagstiftning. Hans slutsatsblir att en sådan inte bör komma i fråga och han erinrar om att han intog sammaståndpunkt i förra årets kulturproposition (1974:28) och att vidbehandlingen av denna proposition inte gav uttryck åt någon annan, uppfattning. under allmänna motionstiden väckta motionen 1975:784 hemställs attriksdagen beslutar dels att hos regeringen begära förslag till en lag om normerför folkbibliotekens verksamhet (yrkande 1), dels att normerna förfolkbibliotekens verksamhet skall fastställas av härför lämplig central myndighet,förslagsvis (yrkande 2), dels att statsbidrag skall kunna utgå tillkommunerna för uppfyllande av dessa normer (yrkande 3). En erinran om dennamotion görs i motionen 1975:1928. I motionens yrkande 4 hemställs att riksdagenbeslutar att en bibliotekslag införs i enlighet med motionen 1975:784. Imotionen 1975:1927 har bl. a. uttalats att det tidigare ansetts ingå i denallmänt vedertagna målsättningen för verksamheten vid folkbiblioteken attboklånen skall vara avgiftsfria. Motionärerna befarar att principen om friaboklån är lika självklar och hemställer att begär att enkungörelse utfärdas rörande biblioteksverksamhetens mål och organisation, varibl. a. principen om avgiftsfria boklån slås fast (yrkande 7). Gemensamtför motionerna 1975:784, yrkande 1, 1975:1927, yrkande 7, och 1975:1928,yrkande 4, är önskemålet att statsmakterna skall fastställa regler förfolkbibliotekens verksamhet. Utskottetanser att det i propositionen anförts övertygande skäl mot enbibliotekslagstiftning och avstyrker därför nu ifrågavarande yrkanden i motionerna1975:784, 1975:1927 och 1975:1928. Detta innebär inte att utskottetunderskattar värdet av fria boklån. Tvärtom vill utskottet kraftigt betonabetydelsen av att man slår vakt om principen att bibliotekens samlingar skallvara fritt tillgängliga utan avgift. Avden ståndpunkt utskottet intagit till frågan om en bibliotekslagstiftningföljer att utskottet avstyrker även yrkandena 2 och 3 i motionen 1975:784. Ipropositionen föreslås, som nämnts, att skall godkänna ipropositionen förordade grunder för statsbidrag till viss verksamhet vid delokala folkbiblioteken. I huvudsak och i mycket kort sammanfattning innebärdessa grunder att det statliga stödet skall vara selektivt och i princip avengångskaraktär, att det skall syfta till en utjämning av biblioteksstandardenmellan kommunerna, att utgående bidrag skall vara så stort att det får enavgörande betydelse for den avsedda verksamheten men i regel, nämligen om intesärskilda skäl föranleder annat, endast motsvara en del av kommunens kostnader.De delar av det lokala biblioteksarbetet som de statliga insatserna enligtpropositionen f. n. bör inriktas på är bokbuss- verksamheten,arbetsplatsutlåningen och litteraturförsörjningen för invandrare. Därutöverbör staten kunna lämna bidrag till allmän upprustning och till vissa andraändamål. Inågra av de motioner som berör folkbiblioteken har hemställts om vissauttalanden av angående det statliga stödet till biblioteken. Sålundaönskas i motionen 1975:1926 (yrkande 5) uttalanden dels om att det anslagriksdagen beviljar skall kunna användas något friare än vad propositionenenligt motionärernas uppfattning synes förutsätta, dels om att arbetsplatsutlåningeni så stor utsträckning som möjligt skall inordnas i den vanliga kommunalabiblioteksorganisationen. En möjlighet att utnyttja folkbiblioteksanslagettill uppbyggnad av alla typer av lokalt anpassade servicesystem önskas imotionen 1975:1929, medan det i motionen 1975:1927, hemställs om ett uttalandeatt ett femårsprogram för anskaffning av bokbussar och ett tioårsprogram förutlåning på arbetsplatser m. m. bör genomföras enligt de riktlinjer somangivits av litteraturutredningen (yrkande 6). Utskottethar ingen erinran mot de i propositionen angivna grunderna för statsbidrag tillviss verksamhet vid lokala folkbibliotek. Denyss redovisade önskemålen i motionerna 1975:1926 (yrkande 5) och 1975:1929innebär enligt utskottets uppfattning inte något som strider mot propositionen.Utskottet finner det riktigt att det råder en viss frihet i resursanvändningenoch naturiigt att arbetsplatsutlåningen såvitt möjligt inordnas i den kommunalabiblioteksorganisationen. Några särskilda uttalanden av i dessafrågor finner utskottet inte behövliga och utskottet avstyrker därförifrågavarande yrkanden. Bakomönskemålet i motionen 1975:1927 om program på för anskaffande avbokbussar och för utlåning på arbetsplatser ligger givetvis den uppfattningenatt de medel som i propositionen beräknats för dessa båda ändamål för nästabudgetår endast möjliggör ett första led i en upprustning. Utskottet villförst framhålla att det friare utnyttjande av medlen inom anslagsramen somutskottet uttalat sig för ökar möjligheterna att få bästa effekt av destatliga insatserna. Utskottet tillmäter bibliotekens verksamhet en mycket storbetydelse och utgår från att det skall bli möjligt att fullfölja de insatsersom föreslås utan att gör något uttalande om fem- ellertioårsprogram. Utskottet avstyrker motionen 1975:1927, yrkande 6. Ipropositionen redovisas att litteraturutredningen föreslagit att bibliotekenskall kunna få bidrag till sin allmänkulturella verksamhet i form av bidragtill kulturprogram inom föreningslivet. Detta förslag avvisas i propositionenmed hänvisning bl. a. till det önskvärda i att föreningslivet svarar för enbetydande del av den allmänkulturella verksamheten i kommunerna och tillmöjligheten av en nära samverkan mellan bibliotek och föreningsliv. Imotionen 1975:1928 yrkas att beslutar att bestämmelserna för bidragtill kulturprogram inom föreningslivet ändras så att även biblioteken skallkunna erhålla sådant bidrag i enlighet med litteraturutredningens förslag.Därjämte yrkas att erforderiiga medel ställs till förfogande för detta ändamål(yrkande 5). Utskottetdelar departementschefens uppfattning i denna fråga och avstyrker yrkande 5 imotionen 1975:1928. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att godkänner de i propositionen 1975:20förordade grunderna för statsbidrag till viss verksamhet vid lokala folkbibliotek, a. avslårmotionerna 1975:784 och 1975:1928, yrkande 4, om en bibliotekslag, b. avslårmotionen 1975:1927, yrkande 7, om en kungörelse rörande biblioteksverksamheten, a. avslårmotionen 1975:1926, yrkande 5, om uttalanden av angående användningen av anslaget Bidrag till folk bibliotek och angående organisationen av bokutlåning på ar betsplatser, b. avslårmotionen 1975:1929 angående användningen av an slaget Bidrag till folkbibliotek, 4. att avslår motionen 1975:1927, yrkande 6,om fem-och tioårsprogram på folkbiblioteksområdet, 5. att avslår motionen 1975:1928, yrkande 5,om ändring av bestämmelserna för anslaget Bidrag till kulturprogram inomföreningslivet. Regeringen har i propositionen(avsnitt 11.3.3, s. 215-218, och avsnitt 12, punkt 3 a i hemställan, s. 251)föreslagit att godkänna de i propositionen förordade grunderna förstatsbidrag till länsbibliotek. har föreslagit attlänsbibliotekens verksamhet skall byggas ut sä att kommunerna får etteffektivare stöd i sin biblioteksverksamhet än . I propositionen deklarerasemellertid att basresursen på folkbiblioteksomrädet bör vara det lokalabiblioteket och att de insatser för biblioteksverksamheten som görs pä regionalnivå alltså främst bör vara av kompletterande karaktär. För länsbiblioteken förordasen selektiv bidragsgivning som gör det möjligt att med statliga insatser minskastandardskillnaderna mellan olika delar av landet. Förutom en viss höjning avdet generella statsbidrag som utgår till länsbiblioteken förordas därför enväsentlig ökning av de anslagsmedel som är avsedda för tilläggs- Utskottet tillstyrker alt godkänner de ipropositionen förordade grunderna för statsbidrag till länsbibliotek. att godkänner de i propositionen 1975:20förordade grunderna för statsbidrag till länsbibliotek. Länsbibliotekensoch lånecentralernas inköp av litteratur på invandrar språk Regeringen har i propositionen(avsnitt 11.3.5, s. 219-221, och avsnitt 12, punkt 3 b i hemställan, s. 251)föreslagit att godkänna de i propositionen förordade grunderna förstatsbidrag till länsbibliotekens och lånecentralers inköp av litteratur påinvandrarspråk. De grunder för statsbidrag tilllänsbibliotekens och lånecentralernas inköp av litteratur på invandrarspråksom anges i propositionen innebär i huvudsak följande. förutsättsfördela de medel som anvisas och skall såvitt gäller folkbiblioteken, omsärskilda skäl föranleder till detta, kunna lämna bidrag med belopp motsvarandehela kostnaden. Vid fördelningen av bidrag bör rådet särskilt beakta behovet avböcker för barn och ungdom. Vad beträffar länsbiblioteken och lånecentralernaförutsätts att bidrag skall utgå med belopp motsvarande hela kostnaden. Detföreslås vidare få ankomma på att efter samråd med statensinvandrarverk avgöra vilka lånecentraler och länsbibliotek som skall komma ifråga för bidrag och vilka språk bokinköpen bör avse. Det förutsattes också ipropositionen att invandrarna själva och främst då deras organisationer skallkunna medverka aktivt vid planeringen av bokinköpen. Utskottet har ingenerinran mot vad som anförts om grunderna för statsbidrag till länsbibliotekensoch lånecentralernas inköp av litteratur på invandrarspråk. att godkänner de i propositionen 1975:20förordade grunderna för statsbidrag till länsbibliotekens och lånecentralernasinköp av litteratur på invandrarspråk. Regeringen har i propositionen(avsnitt 11.4, s. 221-234, och avsnitt 12, punkt 4 i hemställan, s. 251)föreslagit att godkänna vad departementschefen anfört om inriktningenav de statliga åtgärderna pä filmområdet. Utskottet behandlar i detta sammanhangmotionerna 1975:1310, 1975:1924, yrkande 1 och 5, 1975:1925, yrkande 4, 5 och7, 1975:1927, yrkande 10, samt 1975:1928, yrkande 8, 10 och 11. Huvudinstrumentet för den statligafilmpolitiken är filmavtalet.