bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — I motionen 1975: 1872 vitsordas angelägenheten avatt även högskoleutbildning är lättillgänglig från geografisk synpunkt.Erfarenheterna från tillkomsten av universitetsfilialerna och från dendecentraliserade universitetsutbildningen visar, erinrar motionärerna om, attdet på många håll finns ett stort och uppdämt utbildningsintresse, som kan realiserasförst när utbildningsmöjligheter erbjuds på den egna orten. eller kombination av vägar man väljer för att åstadkomma en geografiskspridning av högskoleutbildning är enligt motionen beroende av en radavvägningar. Som ett resultat av dessa föreslås att skall uttala attpermanenta resurser för traditionell universitetsutbildning även ifortsättningen bör koncentreras till nuvarande universitets- och filialorter(yrkandet 4 a) samt att utbyggnaden av högskoleutbildningen frånlokaliseringssynpunkt skall planeras så att verksamheten på filialorterna ochvid universiteten i och ges tillfredsställande bredd och stadgainnan en utbyggnad av nämnvärd omfattning kan ske på andra orter (yrkandet 4b). Enligt yrkandet 1 h imotionen 1975: 1869 bör uttala att medundantag för försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning förnärvarande ingen omfattande utbyggnad bör ske på nya högskoleorter. Imotionen 1975: 1878 yrkas att som sin mening skall ge regeringentill känna sitt principiella stöd för en utbyggnad av utbildningsutbudet iUmeå i enlighet med motionens intentioner. I denna erinras om dagens problemoch departementschefens uttalande. Motionären stryker under angelägenheten avatt universitetslokaler får en rationell användning och pekar på utbildningarsom bör kunna förläggas till . Ettannat syfte än nämnda yrkanden i motionerna 1975: 1869, 1975: 1872 och 1975:1878 har motionen 1975: 1420 som önskar att högskoleutbildningen skall spridasmera. tidigare erinrat om har departementschefen slagit fast att det förden närmaste perioden inte är fråga om att bygga ut den traditionellauniversitetsutbildningen. Utbyggnad av permanenta resurser för högskoleutbildningpå orter som inte redan har sådana skall endast undantagsvis komma i fråga. Attutesluta möjligheten att förlägga traditionell universitetsutbildning tillannan ort än nuvarande universitets-och filialorter skulle enligt utskottetsbedömning å andra sidan innebära ett alltför kategoriskt ställningstagande.Utskottet avstyrker alltså yrkandet 4 a i motionen 1975:1872 och kan inteheller tillstyrka yrkandet 1 h i motionen 1975: 1869. Utskottetanser sålunda sammanfattningsvis att oreserverat bör ansluta sig tillde allmänna riktlinjer för lokalisering av högskoleutbildning somdepartementschefen förordat. Dåde i yrkandet 4 b i motionen 1975: 1872 angivna kriterierna "tillfredsställandebredd och stadga" samt "utbyggnad av nämnvärd omfattning" intenärmare utvecklas i motionen saknas enligt utskottets mening erforderlig grundför att realbehandla detta yrkande. Det avstyrks därför av utskottet,som emellertid ånyo vill erinra om att departementschefen gjort särskildauttalanden dels beträffande såväl filialorterna som och , dels ifråga om att han ansluter sig till U 68-beredningens bedömning att som enförutsättning för den fortsatta utbyggnaden bör gälla att befintliga resurserför högskoleutbildning skall utnyttjas effektivt och att investeringar somgjorts för utbildning och forskning inte får äventyras. Med hänvisning till vad i propositionen anförtsbeträffande förläggning av nytillkommande högskoleutbildning till och mederinran om regeringens i propositionen 1975: 24 om viss försöksverksamhet inomlärarutbildningen framlagda förslag om teckningslärarutbildning i och omförsöksverksamhet där med utbildning av lärare i bl. a. hemkunskap ikombination med aimat ämne avstyrker utskottet motionerna 1975: 541 och 1975:1878. Vad därefter gäller regeringens förslag ömprincipbeslut om 14 utbyggnadsorter bland vilka ingår ,/, , och har i motionen 1975: 1872anförts att det med nuvarande studerandetillströmning knappast föreligger någraförutsättningar för en omfattande utbyggnad på orter utanför universitets-ochfilialorterna, inte ens av kortare yrkesinriktade högskoleutbildningar.Motionärerna anser att bör uttala att i den mån tillströmningen tillhögre utbildning och hänsynen till filialerna medger det, utbyggnad av kortareyrkesinriktad högskoleutbildning bör ske i , /,/och (yrkandet 4 c), att eventuellt ytterligareutbyggnadsorter inte bör utpekas (yrkandet 4 d) och atteventuellt nytillkorhmande högskoleutbildning utanför universitets- ochfilialorterna bör förläggas till sådana orter som har permanentaresurser för högskoleutbildning (yrkandet 4 e). förhållande till sistnämnda motioner motsatt uppfattning kommer till uttrycki de motioner som vill att skall utöka kretsen utbyggnadsorter.Enligt motionerna 1975:826 och 1975:1855 bör vara utbyggnadsort. Isistnämnda motion yrkas också att / blir utbyggnadsort. Imotionen 1975: 529 förs fram samma yrkande beträffande . Regeringensförslag att vissa orter skall utpekas sorh utbyggnadsorter synes urplaneringssynvinkel och från regionalpolitiska utgångspunkter väl motiverat. Utskottethar inte funnit anledning till- erinran mot. att samtliga 14 orter eller par avorter som föreslås i propositionen omfattas av ett principbeslut omutbygghadsorter och att ett konkret utrednings-och planeringsarbete i fråga omSundsvall/, /, och påbörjas redan isamband med arbetet i organisationskommittéerna. Med erinran ånyo om vad ipropositionen anförts i fråga om och samt de nuvarandefilialorterna avstyrker utskottet yrkandena 4 c, 4 d, 4 e och 7 i motionen1975: 1872. Närdet sedan gäller frågan huruvida kretsen utbyggnadsorter bör vidgas iförhållande till vad regeringen föreslagit har utskottet funnit sig böraföreslå att bifaller motionerna 1975: 529 yrkandet 1, 1975: 826 och1975: 1855 yrkandet 1 och sålunda beslutar att jämväl ochGävle/skall vara utbyggnadsorter. under allmänna motionstiden väckta motionen 1975: 1420 yrkas att riksdagenbeslutar undersöka möjhgheterna att ytterligare decentralisera dentraditionella högskoleutbildningen genom bl. a. samarbete mellan högskolornaoch folkhögskolorna. I förevarande proposition slås fast att viss utbildningvid folkhögskolor är av sådan karaktär att den bör betraktas somhögskoleutbildning. Vad gäller eventuell reglering av organisationen för dennautbildning och av formerna för att tillgodose be- hovetav samplanering med högskolan bör, framhåller departementschefen, resultatetav folkhögskoleutredningens fortsatta arbete avvaktas. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen 1975: 1420. Dennuvarande decentraliserade universitetsutbildningen i UKÄ:s regi avses bli endel av det reguljära utbildningsutbudet inom högskolan, i regi avhögskoleenhet. Denna nuvarande utbildning består i princip av vad som i den nyautbildningsorganisationen kommer att bli enstaka kurser. Enligt propositionenskall det ankomma på regionstyrelserna att fördela medel för bl. a. enstakakurser på läroanstalter. skall äga medge statlig högskoleenhet,primärkommun eller landstingskommun att förlägga utbildning till annan ortinom regionen än högskoleort. har att fullgöra den samordningsom är nödvändig för att undvika negativa konkurrenseffekter av att enheteroch orter som ligger nära varandra anordnar likartade kurser. I enlighet med U68 :s och U 68-beredningens förslag bör, framhåller departementschefen, enstakakurser ges hög prioritet i den fortsatta utbyggnaden av högskolan. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet yrkandet 5 i motionen 1975:1872 ivad det avser "decentraliserad universitetsutbildning". Isamma yrkande i motionen 1975:1872 föreslås att skall begära attorganisationskommittéerna skall ges i uppdrag att också föreslå ökade insatserför distansundervisning. I motionen föreslås därutöver yrkandet skall begära att regeringen lägger fram förslag om ett"eteruniversitet" enligt bl. a. rikthnjer som anges i motionen. Vadförst beträffar sistnämnda yrkande bör erinras om att redan vidtidigare tillfällen behandlat frågan om "eteruniversitet". Förslagbeträffande sådan distansundervisning har lagts fram av utredningenangående den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet. Med anledning av vad i övrigt i motionen 1975: 1872anförts rörande distansundervisning ansluter sig utskottet tilldepartementschefens uppfattning att distansundervisning och andra nyadistributionsformer är ett viktigt och delvis nödvändigt komplement tillutbildning i reguljära former vid permanenta enheter men inte kan ses somalternativ till sådan utbildning. Utskottet utgår från att även den nyahögskolan kommer att ta vara på möjligheterna att med hjälp avdistansundervisning nå ytterligare studerandegrupper. För utskottet framstårdetta som så självklart, att något särskilt uttalande av i fråganinte kan anses erforderhgt. Utskottet avstyrker alltsåmotionen 1975: 1872 i ifrågavarande delar. Beslut om enstaka kurser skall fattas på regionaloch lokal nivå. Utskottet anser att det inte finns motiv för attingå på sakprövning av det i motionen 1975: 529 framställda yrkandet 2, varförutskottet avstyrker detta. I motionen 1975: 1387 hemställs att riksdagenbeslutar inrätta en juristlinje vid i och i motionen1975: 1861 föreslås uttala sig beträffande anordnande vid sammauniversitet av studiekurs om 40 poäng i religionskunskap. Frågor av detta slagbör enligt utskottets mening i ett inledningsskede prövas samlat av organisationskommittéernaoch utskottet anser att inte bör göra något uttalande i enskildautbyggnadsfrågor. Med det anförda avstyrker utskottet dessa yrkanden. Med samma motiveringavstyrker utskottet motionen 1975: 1352. under allmänna ihotionstiden väckta motionen 1975: 519 slutligenhernställs alt hos regeringen skall anhålla om utredning i syfte altöka utbudet av utbildning på . Någon särskild utredning anser utskottetinte påkallad, då det kommer att åligga vederbörande organisationskommittérespektive regionstyrelse att under hänsynstagande till bl. a.regionalpolitiska skäl pröva om nya utbildningar, bl. a. enstaka kurser, böranordnas på . Utskottet avstyrker därför motionen. Propositionen (s. 569575). I propositionenföreslås att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning på åtta orter. Första försöksåret skall försöksverksamheteni enlighet med U 68:s förslag omfatta sex utbildningslinjer med inriktning motsex olika industribranscher. DetSammanlagda antalet utbildningsplatser det första försöksåret skall vara 330,fördelat på elva grupper om 30 studerande. Propositionens förslag omutbildningslinjer och orter första året framgår av följande sammanställning. Ort Linje/r Den centrala ledningen av försöksverksanihetenföreslås ankomma på UKÄ. Administrativt kommer utbildningen att knytas i vissafall till statlig läroanstalt, i vissa fall till primär- ellerlandstingskommunal utbildningsorganisation. I fråga om utbildningens lokalaledning innebär därför förslaget att universitets eller högskolas konsistorium(motsv. kommunsskolstyrelse eller landstings utbildningsnämnd kan fungera som administrativstyrelse för försöksverksamheten, förvalta resurser och förordna personal förden etc. Lokala beslut om utbildningens innehåll och organisation skall däremotankomma på den försöksnämnd, som på varje ort skall leda försöksverksamhetenoch som i samtliga fall blir ett statligt organ. Äveni skall försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildninganordnas. Departementschefen förordar att försöksverksamhet på grundval avförslag som avgivits av NoTH och UKÄ skall inledas i . Utskottet konstaterar att U 68:s förslag omförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning fått ett mycket positivtmottagande vid remissbehandlingen och ansluter sig till uppfattningen att detär angeläget att försöksverksamhet inleds . Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot att försöksverksamhet kommer tillstånd på de av departementschefen föreslagna nio orterna och ej heller motvalet av utbildningslinjer för dessa orter. Utskottet tillstyrker sålundaregeringens förslag även i denna del. Ställningstagandet innebär att utskottetavstyrker motionen 1975: 1857 i motsvarande del. Genommotioner under allmänna motionstiden och med anledning av propositionen harförts fram förslag om att skall besluta om anordnande av yrkestekniskhögskoleutbildning på ytterligare ett antal orter, nämligen i bokstavsordning (motionen 1975: 1421), (motionerna 1975:45 och 1855),(motionen 1975: 1857), (motionerna 1975: 530 och 1855),(motionen 1975: 1855), (motionen 1975: 830) och (motionen 1975: 1863). Detframstår för utskottet som uppenbart olämpligt att utvidga försöksverksamhetenatt omfatta ett så stort antal orter. Antalet orter bör förförsöksverksamheten vara begränsat. Departementschefenanför med erinran om att bl. a. i yttrandena över U 68: s förslag förts framförslag om försöksverksamhet nied yrkesteknisk högskoleutbildning på fleraorter än U 68 förordat, bl. a. , och , att han försin del inte utesluter att det i ett senare skede kan visa sig motiverat att tatill vara särskilda förutsättningar för yrkesteknisk utbildning på också dessaorter. Enligt departementschefens mening bör frågan om en sådan vidgning avförsöksverksamheten prövas i det fortsatta planeringsarbetet. Frågor omutbildningens inriktning, innehåll och organisatoriska anknytning till statlighögskoleenhet skall härvid övervägas närmare. Regeringen avser uppdra åt UKÄatt i samråd med berörda organisationskommittéer göra dessa överväganden ochkomma in med de förslag som kan föranledas i sammanhanget. Utskottet har vid sin prövning av motionsyrkandenaom försöksverksamhet på flera orter än de departementschefen föreslagitriksdagen att nu fatta beslut om funnit förutsättningarna för sådan verksamhetvara särskilt goda i fråga om , och . Försöksverksamhetmed yrkesteknisk högskoleutbildning på dessa orter bör enligt utskottetsmening inledas . I det av departementschefen aviseradeuppdraget till UKÄ bör sålunda en utgångspunkt vara att planeringsarbetet skallbedrivas så att verksamheten kan starta . Utskottetföreslår att med anledning av motionerna 1975: 45, 1975: 530 och1975: 1855 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning i ,och fr. o. m. . Motionerna 1975:830,1975:1421, 1975: 1857 och 1975: 1863 avstyrker utskottet. Departementschefensförslag att försöksverksamhet skall inledas i tidigast höstterminen1976 och på av U 68 föreslagna orter redan fr. o. m. harföranlett motionsyrkanden. I yrkandet 2 i motionen 1975: 1854 och yrkandet 1 imotionen 1975: 1871 hemställs att verksamheten i skall planeras förstart . planerande organens och de utbildningssökandes synvinkel måste det vara enavgjord fördel att starten för försöksverksamheten i fixeras.Utskottet anser därför att med anledning av yrkandet 4 i motionen1975: 49 och yrkandet 1 i motionen 1975: 1854 samt med bifall till yrkandet 2 imotionen 1975: 1854 och yrkandet 1 i motionen 1975: 1871 som sin mening bör geregeringen till känna att den i propositionen föreslagna försöksverksamheten iSkellefteå bör inledas . Regeringens förslag attförsöksverksamheten på samtliga övriga åtta orter skall inledas höstterminen1975 tillstyrker utskottet. I fråga om , och Skövdehänvisar utskottet till vad det anfört om försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning på dessa orter. Utskottet övergår nu till att behandla vissa andrautbildningsalternativ som föreslagits lokaliserade till . Förutomyrkesteknisk högskoleutbildning har NoTH med instämmande av UKÄ föreslagit atten tvåårig träteknisk utbildning byggd på den fyraåriga tekniska linjen igymnasieskolan skall förläggas till Skel-lelteå. Enligt departementschefensmening är detta en fråga som får prövas närmare i det fortsattaplaneringsarbetet rörande utbildningen inom sektorn för tekniskyrkesutbildning. NoTH:sförslag tas upp i motionen 1975: 49 samt i motionerna 1975:1854 och 1975: 1871.I de sistnämnda motionerna föreslås att den föreslagna trätekniska utbildningeni skall anordnas fr. o. m. . I samma motioner samt i motionerna 1975: 521 och1975: 536 förs fram yrkanden som avser realiserande av vissa i NoTHreservationsvis framförda förslag om avslutande civilingenjörsutbildning iSkellefteå. Medanledning av ifrågavarande motionsyrkanden vill utskottet först stryka underdepartementschefens uttalande att man genom yrkesteknisk högskoleutbildning iSkellefteå väl tar tillvara de särskilda förutsättningarna förhögskoleutbildning där. Utskottet vill också erinra om departementschefensuttalande att man genom förslaget på ett realistiskt sätt tillgodoserintentionerna i denna del riksdagsbeslut om högre tekniskutbildning i övre (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Utskottethar i det föregående under avsnittet Högskolestudiernas organisation m. m. återkommande utbildning redovisat vissa förslag om en ny typ av kortare tekniskutbildning på högskolenivå. Med hänvisning till där gjort ställningstagandetill motionen 1975: 360 i denna fråga och önskemålet att ytterhgare breddautbildningsutbudet i finner utskottet det angeläget att NoTH:sförslag om tvåårig träteknisk utbildning prövas redan inledningsvis i detfortsatta planeringsarbetet. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1975: 49 yrkandet 3, 1975: 1854 yrkandet 3 och 1975: 1871 yrkandet 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. kan bedöma kommer önskemålen omcivilingenjörsutbildning i inte att kunna tillgodoses omstatsmakterna skall hålla fast vid den förut för högskolereformen diskuteradeutgångspunkten, nämligen att redan befintliga resurser måste utnyttjaseffektivt, att investeringar som gjorts för utbildning och forskning inte fåräventyras samt att de permanenta forskningsresurserna skall vara koncentreradetill nuvarande sju orter. Utskottet anser därför att denna Skellefteåfråga böravföras från dagordningen och att bör avslå motionerna 1975:49yrkandena 1 och 2, 1975:521, 1975: 536, 1975: 1854 yrkandena 4 och 5 samt 1975:1871 yrkandena 3 och 4. Propositionen (s. 575580). Huvuddelen av förslageni propositionen förutsätter för sitt förverkligande ett fortsatt planerings-ochutredningsarbete. Många uppgifter som avser förberedelser för genomförande avreformen kommer att åvila ohka högskolemyndigheter. För samordning av dettaarbete liksom för ett antal särskilda planeringsuppgifter och överväganden iorganisatoriska frågor kommer att tillkallas en central och sex regionalaorganisationskommittéer. Vidare skall tillkallas två särskilda centralaarbetsgrupper en för frågor om antagningssystem och en för frågor ominformationssystem samt en särskild utredning om ett centralt biblioteksorgan. för högskolereformen bör, anfördepartementschefen, för det första svara för vissa samordnande uppgifter iplaneringsarbetet i förhållande till dels befintliga centrala myndigheter ochorgan, dels de regionala organisationskommittéerna, dels övriga utredningar ocharbetsgrupper som har samband med högskolereformen. Kommittén bör för detandra fullgöra vissa utredningsuppgifter av mera generell karaktär, t. ex. ifrågan om fakultets/sektionsnämndsorganisationen. För det tredje bör dencentrala kommittén utarbeta det underlag som fordras för beslut om den närmareutformningen av verksorganisationen för högskolan. Departementschefen utgårfrån att den centrala kommittén kommer att arbeta med expertgrupper för olikauppgifter. centrala kommitténs arbete bör två uppgifter prioriteras i inledningsskedet.Dels bör en plan för genomförande av högskolereformens olika delar utarbetas,innefattande förslag till de övergångsanordningar som kan fordras. Dels bör för att UHÄ skall kunna inrättas förslag utarbetas omverkets organisation och personalbehov samt därmed sammanhängande frågor.Avsikten är att kommitténs arbete på dessa punkter skall slutföras med siktepå att regeringen i budgetpropositionen för /77 skall kunnaredovisa en plan för reformens genomförande samt lägga fram vederbörligaförslag om inrättande av det nya m. m. Deregionala organisationskommittéerna avses för det första svara för vissa samordnandeuppgifter i planeringsarbetet i förhållande till befintliga läroanstalter m.fl. De bör enligt departementschefen för det andra utarbeta förslag omdimensioneringen och lokaliseringen av den grundläggande högskoleutbildningeni regionerna med sikte på att ge underlag för fördelningen avutbildningskapacitet och resurser för /78. Till denna uppgifthör att samordna planeringen av utbyggnaden på de i det föregående utpekadeutbyggnadsorterna samt att också i övrigt planera för utveckling av nyautbildningslinjer m. m. inom regionerna. För det tredje skall kommittéernautarbeta förslag om den institutionella organisationen av högskolan på en radpunkter, bl. a. beträffande indelningen i högskoleenheter på de nuvarandeuniversitetsorterna, sammansättningen av region- och enhetsstyrelser, närmareuppgifter för regionstyrelsema samt utbildnings- och linjenämndsorganisationen.Särskilda kommittéer för enskilda högskoleorter skall kunna inrättas under deregionala kommittéerna. De regionala kommittéernas förslag bör enligtpropositionen föreligga i sådan tid att förslag på grundval av dem kanföreläggas senast i budgetpropositionen för /78. En direkt representation ikommittéerna för alla berörda läroanstalter ochdär verksamma grupper är självklart praktiskt inte möjlig, påpekardepartementschefen. Kommittéernas arbete skall bedrivas i nära kontakt med deberörda läroanstalterna och företrädare för de där verksamma. En viktig uppgiftför kommittéerna i inledningsskedet blir att finna former för denna samverkan. Departementschefenräknar med att huvuddelen av förslagen i propositionen skall kunna genomförasmed början 7. Detta gäller bl. a. behörighets- och urvalsreglerna,studieorganisationen, principerna för dimensionering och antagning, den nyalokala högskoleorganisationen och nytt anslagssystem. Denvidgade högskolans samhällehga betydelse motiverar enligt departementschefen attde grundläggande bestämmelserna för högskolan stadfästs i en högskolelag. Debestämmelser om högskoleutbildning liksom eventuella bestämmelser omobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar som under allaförhållanden måste meddelas i lagens form bör då lämpligen meddelas i dennalag. Lagen avses träda i kraftden . Ihögskolelagen skall ges gmndläggande bestämmelser om den verksamhet sombedrivs inom högskolan och om målen för högskoleutbildningen. Vidare börenligt propositionen anges huvuddragen i formerna för högskolans planering ochledning: de styrelser och nämnder m. m. som skall finnas lokalt och regionalt,dessas huvudsakliga uppgifter och principerna för deras sammansättning.Eventuella bestämmelser grundade på obligatoriekommitténs förslag skallinnefattas i lagen liksom grundläggande regler om riksrekrytering till kommunalhögskoleutbildning och därmed sammanhängande regler om interkommunalersättning. Försöksverksamhetenmed yrkesteknisk högskoleutbildning skall inledas . Vissaföreslagna förändringar i dels befordringsgrunderna, dels tillsättningsförfarandetför ordinarie tjänster som professor, biträdande professor ochuniversitetslektor skall genomföras inom ramen för nuvarande organisation avuniversiteten och vissa högskolor. Dessa nya bestämmelser skall träda i kraftden . Den högskolereform utskottet i dettabetänkande föreslår att fatta beslut om förutsätter för sittförverkligande ett relativt omfattande planerings- och utredningsarbete, somsåväl kvantitativt som kvalitativt kommer att ställa stora anspråk på de olikahögskolemyndigheterna. Det anförda innebär också att det återstår förriksdagen att under ta ställning till många för högskoleutbildningenväsentliga frågor. Detsynes ändamålsenligt att för planeringsuppgifter i samband med reformentillkallas sju organisationskommittéer, en central samt en för var och en av desex regionerna. I fråga om de sistnämnda sex kommit-