bet · FY01JuU22 · 1975-12-31 00:00:00 — Vadnågon på grund av denna lag fått veta om närmgsidkares affärs- ellerdriftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelse högst ettår. Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal elleråtal är påkallat från allmän synpunkt. Vadnågon på grund av denna lag fått veta om näringsidkares affärs- ellerdriftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i sjömanslagen (1973: 282) Härigenomföreskrives i fråga om sjömanslagen (1973: 282) dels att i 15 och 5860 §§ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", delsatt 64 och 72 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Till bötereller fängelse dömes ledamot av fartygsnämnd, som vid sinmedverkan i nämnden är partisk eller brister i omsorg. får ej obehörigen yppa vad han har erfarit i denna egenskap.Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter ellerfängelse i högst . får ej obehörigen yppa vad han har erfarit i denna egenskap. 72 § Allmänt åtal för brott mot tystnadsplikt enligt64 § andra stycket får väckas endast om målsägande anger brottet till åtaleller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Allmänt åtal för brott som avses i 70 § får väckasendast om redaren, befälhavaren eller målsägande anger brottet till åtal elleråtal är påkallat från allmän synpunkt. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i datalagen (1973: 289) Härigenomföreskrives i fråga om datalagen (1973: 289) dels att i 2, 7, 18 och 25 §§ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", delsatt 20 § skall ha nedan angivna lydelse. Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligen eller avoaktsamhet 1. inrättar eller för personregisterutan tillstånd enligt denna lag, när sådant erfordras, 2. bryter mot föreskrift sommeddelats enligt 5, 6 eller 18 §, 3. lämnar ut personuppgift i stridmot 11 §, 4. bryter mot 12 eller 13 §, 5. lämnar osann uppgift vidfullgörande av skyldighet att lämna underrättelse enligt 10 §, 6. lämnar osann uppgift ifall som avses i 17 §, eller 1. bryter mot 19 §. Allmäntåtal för brott mot 13 eller 19 § får väckas endast om målsäganden anger brottettill åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligeu eller avoaktsamhet 1. inrättar eller för personregisterutan tillstånd enligt denna lag, när sådant erfordras, 2. bryter mot föreskrift sommeddelats enligt 5, 6 eller 18 §, 3. lämnar ut personuppgift i stridmot 11 §, 4. bryter mot 12 §, 5. lämnar osann uppgift vidfullgörande av skyldighet att lämna underrättelse enligt 10 §, eller 6. lämnar osann uppgift i fall somavses i 17 §. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1973: 329) om hälso- och miljöfarliga varor Härigenomföreskrives att 17 § lagen (1973: 329) om hälso- och miljöfarliga varor skallha nedan angivna lydelse. Densom tagit befattning med ärende som avses i denna lag får ej obehörigen yppa eller nyttja Densom tagit befattning med ärende som avses i denna lag får ej obehörigen yppa eller nyttja JuU 1975: 22 vadhan därvid erfarit om yrkeshemlighet eller affärsförhållande. Den somuppsåtligen eller av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelsei högst . Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet tillåtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. vadhan därvid erfarit om yrkeshemlighet eller affärsförhållande. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrives i fråga om kreditupplysningslagen (1973: 1173) dels att i23 § ordet "Kungl. Maj:t" skall bytas ut mot "regeringen",dels att 19 § skall ha nedan angivna lydelse. Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligen eller avoaktsamhet 1. bedriver kreditupplysningsverksamhetutan tillstånd enligt denna lag, när sådant erfordras, 2. bryter mot 69, 13, 14 eller 18§ eller mot föreskrift som meddelats enligt 4 § första stycket eller 17 §,eller 3. lämnar osann uppgift i fall somavses i 10 eller 11 § eller i 16 § andra stycket. Allmäntåtal för brott mot 14 eller 18 § får väckas endast om målsäganden anger brottettill åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligen eller avoaktsamhet 1. bedriver kreditupplysningsverksamhetutan tillstånd enligt denna lag, när sådant erfordras, 2. bryter mot 69 eller 13 § ellermot föreskrift som meddelats enligt 4 § första stycket eller 17 §, eller 3. lämnar osann uppgift i faU somavses.i 10 eller 11 § eUer i. 16 § andra stycket. Dennalag träder i kraft ,1976. JuU 1975: 22 91 Lagom ändring i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1974: 13)om vissa anställningsfrämjande åtgärder dels att 21 § skallupphöra att gälla, delsatt i 24 och 25 §§ ordet "Konungen" i olika böjningsformer skallbytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 22 § skall hanedan angivna lydelse. Allmänt åtal för gärning som Allmänt åtal förgärning som avses i 19 eller 20 § får väckas avses i 19 eller 20 § får väckas endast efter anmälan av arbets- endast efter anmälan av arbets marknadsstyrelsen, marknadsstyrelsen. Allmäntåtal för gärning som avses i 21 § får väckas endast om målsägande anger brottettill åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i inkassolagen (1974:182) Härigenomföreskrives i fråga om inkassolagen (1974: 182) dels att i 19 § ordet"Kungl. Maj:t" skall bytas ut mot . "regeringen", dels att 17 § skall hanedan angivna lydelse. Tillböter eller fängelse i högst TUl böter eller fängelse i högst dömes den somuppsåtligen dömes den som uppsåtligen' eller av oaktsamhet eller av oaktsamhet 1. bedriverinkassoverksamhet 1. bedriver inkassoverksamhet utan tillstånd enligtdenna lag, när utan tillstånd,enligt denna lag, när sådanterfordras, sådant erfordras, eller 2. bryter mot 11 eller 16 §, eller 2. lämnarosann uppgift i fall 3. lämnar osann uppgift i fall som avsesi 14 § andra stycket, som avses i 14 § andra stycket. Allmäntåtal för brott mot 11 eller 16 § får väckas endast om :i JuU1975: 22 92 målsägandenanger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1974:268) med anledning av miljöskyddskonventionen den 19februari 1974 mellan , , och Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1974: 268) medanledning av miljöskyddskonventionen mellan , ,och skall ha nedan angivna lydelse. 2 § Den som hos svensk bevak- Den som hos svensk bevak- ningsmyndighet tagit befattning ningsmyndighet tagit befattning med ärende angåendemiljöskadhg med ärende angående miljöskadlig verksamhet i , verksamhet i , eller får ej obehörigenyppa eller får ej obehörigen yppa yrkeshemlighet, driftanordningel- yrkeshemlighet, driftanordning eller affärsförhållande som han ler affärsförhållande som han där-därigenom fått kännedom om. igenom fått kännedom om. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryterhäremot dömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal får väckasendast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpunkt. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i gruvlagen (1974: 342) Härigenom föreskrives att 11 kap. 5 § gruvlagen(1974: 342) skall ha nedan angivna lydelse. 5 §1 Den som deltagit i tillsyn enligt Den somdeltagit i tillsyn enligt denna lag eller på annatsätt ta- denna lag eller på annat sätt ta-, 'Senaste lydelse 1974:892. git befattning med ärende som avses i i.igen får ejobehörigen röja eller nyttja yrkeshemlighet eller annat förJ;ållande som handärvid fått kuriskap om. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryterhäremot dömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal fårväckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallatfrån allmän synpunkt. git befattning med ärende som avses i lagen får ejobehörigen röja eller nyttja yrkeshemlighet eller annat förhållande som han därvidfått kunskap om. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i abortlagen (1974: 595) Härigenom föreskrives att 8 § abortlagen (1974: 595) skallha nedan angivna lydelse. Den som har tagit befattning medabortärende får ej obehörigen yppa vad han därvid erfarit om enskildspersonliga förhållanden. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter häremotdömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal får väckas endastom målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpimkt. Den som har tagit befattning medabortärende får ej obehörigen yppa vad han därvid erfarit om enskildspersonliga förhållanden. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1974: 890) om vissamineralfyndigheter Härigenom föreskrives att 45 §lagen (1974: 890) om vissa mineralfyndigheter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 45 § Den som deltagit i tillsynen- Den som deltagit i tillsyn enligt denna lag eller på annat sätt ligtdenna lag eller på annat sätt tagit befattning med ärende som avses i lagen får ejobehörigen röja eller nyttja yrkeshemlighet eller annat förhållande som handärvid fått kunskap om. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter häremotdömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal får väckasendast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpunkt. tagit befattning med ärende som avses i lagen får ejobehörigen röja eller nyttja yrkeshemlighet elr ler annat förhållande som handärvid fått kunskap om. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1975: 55) om folk- och bostadsräkning Härigenom föreskrives att 16 § lagen (1975: 55) omfolk-stadsräkning skall ha nedan angivna lydelse. Den som tagit befattning med uppgift som avses i denna lagfår ej obehörigen yppa dess innehåll. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter häremot, dömes till böter eller fängelse i högst ett ur om ej gärningenär belagd med straff i . Allmänt åtal får väckas endast ommålsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Den som tagit befattning med uppgift som avses i denna lagfår ej obehörigen yppa dess innehåll. Denna lag träder i kraft . JuU 1975: 22 95 Lagom ändring i lagen (1975: 000) om beslutanderätt för exportrådbeträffande handelssekreterare m. m. 1975:1 bilaga 12 föreslå- Här föreslagen lydelse gen lydelse 3 § Vad någon i samband med Sve- Vad någon i samband med Sve riges exportråds befattning med riges exportråds befattning med handelssekreterares verksamhet i handelssekreterares verksamhet i anställning hos rådet eller på anställning hos rådet eller på grund av uppdrag hos detta har grund av uppdrag hos detta har erfarit om enskilda företags eller erfarit om enskilda företags eller sammanslutningars affärs- eller sammanslutningars affärs- eUer driftförhållanden får han ej obe- driftförhållanden får han ej obe hörigen yppa eller utnyttja. Den hörigen yppa eller utnyttja. som uppsåtligen eller av oaktsam het bryter häremot dömes till bö ter eller fängelse i högst . Dermalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1975: 000) om offentliga funktionärers tystnadsplikt Härigenom föreskrives att 5 § lagen (1975: 000) omoffentliga funktionärers tystnadsplikt! samt tredje stycket avikraftträdandebestämmelserna till denna lag skall upphöra att gälla vidutgången av . Lagom ändring 1 lagen (1975:100) med vissa bestämmelser för personal inom hälso-och sjukvård m. m. 4 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet brytermot föreskrift som har meddelats med stöd av 1 § dömes till böter ellerfängelse . Till samma straff dömes den som hindrar ellerundandrar sig inspektion som avses i 2 §. 'Se prop. 1975: 8. JuU1975: 22 96 Densom uppsåtligen eller av Bestämmelserna i första stycket oaktsamhet bryter mot 3 §dömes gäller endast om gärning som där till böter eller fängelse i högst ett sägs ej är belagd med straff . Bestämmelserna i första och ning. andra styckena gäller endast om gärning som där sägsej är belagd med straff i eller annan författning. Dennalag träder i kraft . I motionen 1975: 2054 av herrar iVikmanshyttan (c) och lonasson (c) hemställs att vid behandlingen avpropositionen 1975: 78 beslutar att hos regeringen anhålla om utredningbeträffande ansvarsförhållandena vid oriktig myndighetsutövning förbefattningshavare i taxeringsorganisationen. I motionen 1975: 2087 av () och herrWinberg (m) hemställs att beslutar avslå propositionen 1975: 78. I motionen 1975: 2088 av m. fl. (m)hemställs att måtte besluta A. attanta en särskild lag om disciplinansvar i offentlig tjänst, som med undantag för statsrådets, högsta domstolens eller regeringsrät tens ledamöter, ombudsmän, justitiekanslern, präster även som för ledamot av beslutande statlig eller församling skall äga tillämpning på 1. arbetstagare som är anställdhos staten eller hos kommun, 2. ledamot av styrelse, verk,nämnd, kommitté eller annan sådan inrättning som hör till staten eller tillkommun, 3. den som utan att omfattas av 2utövar uppdrag åt staten eller kommun, om han valts till uppdraget eller ickeäger undandraga sig detta ävensom eljest om uppdraget är reglerat i författningvari tillika stadgats, att ansvar enligt den särskilda lagen skall gälla föruppdragets utövande, 4. enligt regeringens bestämmande,arbetstagare hos allmän inrättning eller hos aktiebolag, förening ellerstiftelse vari staten eller kommun till följd av aktieinnehav eller eljest haravgörande bestämmanderätt, ävensom ledamot av styrelse för sådan inrättningeller sådant företag, B. atti den under A angivna lagen med kommun skall likställas landstingskommun, kommunalförbund, församling, kyrklig samfällig het, skogsvårdsstyrelse och allmän försäkringskassa. C. att i skrivelse till regeringenbegära att juridisk kompetens skall vara företrädd i kollegialt organ som har att besluta i disciplinfrågor, D. alt reglerna om rättegångskostnader i avskeds- ochdisciplinmål utforinas i överensstämmelse med vad som anförtsi motionen, samt E. att såvitt gäller fullmaktshavare det skall ankomma påarbetsgi varen och inte arbetstagaren att hos dorristol anhängiggöra talan om överprövning i sådana fall då arbetstagaren inom föreskriven tid an mält missnöje med avskedandébeslut. I motionen 1975:2089 av herr,() hemställs att måtte besluta att uppdra åt regeringen attutarbeta särskilda föreskrifter och anvisningar för hur domstols straffmätningjämlikt 33 kap. 9 § på lämpligt sätt skall samordnas medarbetsgivares bedömning av avskedandefrågan. Nuvarande och föreslagen ordning I propositionen framläggs förslagtill reformering av lagstiftningen om ämbetsansvaret och sanktionssystemet iövrigt för dé offentliga tjänstemännen. Till grund för förslagen ligger två avämbetsansvarskommittén avgivna betänkanden '(SOU 1969: 20) Ämbetsansvaret och(SOU 1972: 1) Ämbetsansvaret ir, vilka båda remissbehandlats. Denuvarande reglerna innebär i huvudsak följande. I 20 kap. (BrB) upptas särskilda bestämmelserom ansvar för gärningar som är straffbara endast om de begås av ämbetsmän, s.k; självständiga ämbetsbrott. Med ärnbetsman avses i huvudsak statliga ochkommunala tjänstemän och vissa andra särskilt angivna offentliga funk- 'tionärer. Ämbetsbrotten är tjänstemissbruk, tagande av muta eller otillbörligbelöning, brott mot tystnadsplikt och tjänstefel. Därjämte gäller att ansvarför tagande av muta eller otillbörlig belöning eller brott mot tystnadspliktkan ifrågakomma för ledamöter i bl. a. beslutande statliga och kommunalaförsamlingar. Bestämmelserna i ger domstol möjlighet att som påföljd förämbetsbrott ådöma suspension eller avsättning eventuellt i kombination médannan påföljd enligt . Vidare gäller att de som är underkastadeämbetsansvar och begår annat brott än ämbetsbrott under vissa förutsättningarkan dönias till avsättning. Vid sidan av det straffrättsliga ansvarssystemet gällerenligt statstjänstemannalagen att tjänsteman i administrativ väg kan avsättaseller åläggas andra disciplinstraff för tjänsteförseelser. Från dettadisciplinansvar är undantagna vissa högre befattningshavare, bl. a. ordinariedomare, byråchefer och jämställda eller högre tjänstemän. Vidare gäller atttjänsteman med fullmakt på tjänsten inte kan avsättas i disciplinär ordning.Ett disciplinansvar motsvarande det enligt statstjänstemannala- JuU 1975: 22 98 gengäller på det kommunala området enligt stadgan om vissa tjänstemän hoskommuner m. fl. (kommunaltjänstemannastadgan) för vissa tjänstemannagrupper,bl. a. lärare och kyrkomusiker. Övriga kommunaltjänstemän liksom andrakommunalanställda arbetstagare är inte underkastade något författningsregleratdisciplinansvar, men disciplinansvar kan gälla för dem på grund av regler ikollektivavtal. Dei propositionen framlagda förslagen innebär att det nuvarande ämbetsansvaretersätts med ett nytt ansvarssystem, som nära ansluter till den ordning somredan gäller på den privata arbetsmarknaden. Ett straff rättsligt ansvar föroffentliga funktionärer bibehålls dock när det gäller allvarliga angrepp motsamhällsmedlemmarnas intresse av att de offentliga funktionerna fullgörs på ettriktigt sätt. Sålunda föreslås att de nuvarande straffbestämmelserna omämbetsbrott avskaffas och alt det straffbara området inskränks till att omfattatre brottstyper som framstår som särskilt straffvärda, nämligen oriktigmyndighetsutövning, mutbrott och brott mot tystnadsplikt. Straffansvar skall i motsats till vad som f. n. gäller inträda oberoende av sådana förhållandensom tjänstemannaställning eller liknande. Somframgår av det anförda avskaffas det straffrättsliga ansvaret för vanligatjänstefel. Det ersätts av ett disciplinärt ansvar enligt statstjänstemannalageneller kommunaltjänstemannastadgan. Vidare avskaffas ämbetsstraffen suspensionoch avsättning. I stället införs ett avskedandeinstitut istatstjänstemannalagen och kommunaltjänstemannastadgan. Tjänsteman, som inte ärnöjd med beslut om disciplinpåföljd eller avskedande, skall kunna få tvistenprövad av domstol på samma sätt som fallet är på den privata arbetsmarknaden.Beträffande den som valts till statligt eller kommunalt uppdrag med vilketföljer myndighetsutövning skall domstol kunna förordna om hans skiljande fråntjänsten. Inom den militära sektorn bibehålls det nuvarande .ansvarssystemetfrånsett att suspension och avsättning avskaffas som brottspåföljder även förkrigsmän och att krigsmän méd huvudsakligen civila arbetsuppgifter underkastassamma ansvarsregler som de civila tjänstemännen. Avskaffandetav ämbetsansvaret föranleder ändringar i bl. 17 kap. BrB som behandlar brottmöt allmän verksamhet. Ändringarna avser i huvudsak en anpassning av denpersonkrets som f. n. åtnjuter särskilt skydd mot obehöriga påtryckningar vidutövningen av allmän verksamhet till den personkrets som skall falla under denya bestämmelserna i 20 kap. BrB. Vidare föreslås att brottet missfirmelse avtjänsteman avskaffas samt att straffbestämmelserna om obehörig tjänsteutövningoch föregivande av allmän ställning sammanförs till ett stadgande som endasttar sikte på obehörig utövning av offentlig myndighet. Vidareframläggs i propositionen förslag till en lag om tystnadsplikt för tolkar ochförslag till följdändringar i ett stort antal författningar. Lagstiftningen föreslåsträda i kraft . JuU 1975: 22 99 Denföreslagna reformen avser i huvudsak att i överensstämmelse med de riktlinjersom dragits upp av ämbetsansvarskommittén tillgodose tie syften, nämligen attavsevärt inskränka det straffbara området, att pä ett mer rationellt sättbestämma den personkrets som skall vara underkastad straffansvar samt attåstadkomma ett närmande mellan den offentliga och den privata arbetsmarknadenssanktionssystem. Imotionen 2087 yrkas avslag på propositionen. Till stöd för yrkandet anförmotionärerna bl. a. att förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare påden enskilda sektorn saknar motsvarighet inom den offentliga sektorn, där feloch försummelser av anställda inte bara drabbar arbetsgivaren utan också iminst lika hög grad allmänheten. Enligt motionärerna kan allmänhetens intresseav ett konsekvent påföljdssystem för offentliga funktionärer svårligentillgodoses genom en ordning som i så hög grad som den i propositionenföreslagna ger arbetsmarknadens parter möjligheter att förhandla omtjänsteansvaret och överlämnar till skilda arbetsgivare att avgöradisciplinfrågor. Motionärerna anser det därför betänkligt att propositionengrundas på en privaträttsHg syn på det offentliga anställningsförhållandet. Ettgenomförande av propositionens förslag skulle enligt motionärerna medföraotrygghet för de anställda och rättsosäkerhet för allmänheten. Vidare ansermotionärerna det vara en stor brist att processuella regler saknas förarbetsgivarens handläggning av disciplinfrågor. Utskottetvill för sin del till en början framhålla att det nuvarande ämbetsansvaret, somfick sin slutliga utformning (prop.. 1948: 144, ILU 1948:39),.anpassats då den offentliga förvaltningen var av judiciell karaktär.Utvecklingen i samhället har emellertid inneburit en avsevärd utvidgning avdet allmännas myndighetsfunktion, och förvaltningen har i ökande omfattningkommit att inriktas pä vad som enligt ämbetsansvarskommittén kan kahas föraktiv sam-, hällsomdaning samt planering och produktion. har detallmänna för att förverkliga sina syften kommit att utnyttja-en.mångfald olika verksamhetsformer vid sidan.avstatens och kommunernas centrala förvaltningsorgan, och offentligamyndighetsfunktioner utövas numera av en mängd institutioner som kan vara rentallmänna organ eller också har en mer eller mindre stark prägel av enskildverksamhet. Denna utveckling har medfört att frågan huruvida utövandet av enoffentlig funktion är förenad med ämbetsansvar i praktiken kommit att i betyrdande utsträckning avgöras med utgångspunkt i vilken verksamhetsform detallmänna valt för att utöva funktionen. Vidsidan av denna utveckling, mot olika verksamhetsformer för utövandet avoffentliga funktioner har det offentliga anställningsförhållandetalltmer kommit att anpassas till förhållandena på den privata arbetsmarknaden.Av grundläggande betydelse härvidlag är 7* 1975. JuU 1975: 22 100 tillkomstenår 1965 av statstjänstemannalagen och kommunaltjänstemannalagen, som innebaratt den tidigare rent offentligrättsliga regleringen av tjänstemännensanställningsförhållanden ersattes av ett system med både privaträttsliga ochoffentligrättsliga inslag. Genom reformen fick tjänstemännen förhandlingsrätt,vilket medfört att fel eller försummelse i tjänsten kan vara ett avtalsbrottoch kan beivras med rent civilrättsliga sanktioner. Under åren 1973 och 1974anpassades de offentliga tjänstemännens villkor ytterligare till förhållandenapå arbetsmarknaden i övrigt, bl. a. genom tillkomsten av lagen omanställningsskydd, som i princip också gäller anställda i allmän tjänst. Motbakgrund av det anförda framstår det nuvarande sanktionssystemet beträffandeoffentliga tjänstemän som föråldrat och mindre väl förenligt med utvecklingenpå arbetsrättens område. Även i övrigt är systemet behäftat med åtskilligabrister. a. är det som departementschefen understryker anmärkningsvärt attså gott som varje förseelse i tjänsten åtminstone principiellt sett ärstraffbelagd och att den personkrets, som omfattas av ämbetsansvaret, ärbestämd efter så oklara och oenhetliga kriterier. Det är ocksåotillfredsställande att tjänstemännen på det offentliga området i storutsträckning är underkastade både disciplinansvar och ansvar enligtbrottsbalken samt att det vid sidan av, straff- och disciplinansvaret finnsutrymme för rent civilrättsliga sanktioner som uppsägning och avskedande. Vadsålunda anförts leder utskottet till uppfattningen att ett nyttsanktionssystem, anpassat efter dagens samhällsförhållanden, bör komma tillstånd. När det gäller utformningen av ett sådant system måste självfalletliksom tidigare utgångspunkten vara. samhällsmedlemmarnas intresse av att deoffentliga funktionerna utan ovidkommande hänsyn fullgörs på ett riktigt sättoch att förvaltningstjänstemännen är självständiga och oväldiga.