bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Inget av denyssnämnda organen - liksom ej heller skönhetsrådet, riksbanksfullmäktige,ståthållarämbetet, husgerådskammaren, , statsdepartementensorganisationsavdelning eller de hörda personalorganisationerna (utom avdelning2203 av ) - tar dock direkt ställning i frågan om varriksdagen bör förläggas. Vadsä beträffar de tre av närmare bearbetadeombyggnadsförslagen (Helgeandsholmsalternativen 1, 2 och 3) synes flertalet avremissorganen anse ahernativet 3 mest utvecklingsbart. Denna ståndpunkt, somfrämst stöder sig på stadsbilds- och miljösynpunkter, intas av ,kommunstyrelsen -jämte alla de nyssnämnda kommunalaorganen-riksmarskalksämbetet (inkl. ståthållarämbetet) och . anser alternativet 3 (liksom alternativet 2) utvecklingsbartmen avstår från att direkt förorda något av dessa alternativ i förhållande tilldet andra. Alternativet 3 avstyrks endast av planverket, som anser attförslaget uppvisar "sådana funktionella brister att det av den anledningeninte bör komma i fråga". som innebär rivning av det gamla riksbankshuset ochnybyggnad på riksbankstomten, avstyrks klart av , ,kommunstyrelsen -jämte ovan nämnda kommunala organ -rik.smarskalksämbetet(inkl. ståthållarämbetet), och en ledamot av planverketsstyrelse. Kritiken mot alternativet 1 grundas på stadsbilds- ochmiljösynpunkter. Man menar bl. a. att en ny sjuvåningsbyggnad på riksbankenstomt "skulle allvarligt störa stadsbilden och helt förändra miljön"(), att den nya byggnadens form skulle göra "stadsbildenorolig" (kommunstyrelsen) och att "stilblandningen i denna känsligamiljö sannolikt kommer att verka siörande" (riksmarskalksämbetet). Vidareframhålls att det vore beklagligt om "det från byggnadsvårdssynpunkt intressantariksbankshuset med dess värdefulla interiörer- bankhallen,sam-manträdesrunimen, korridor och trapphus" (kommunstyrelsen) skullerivas. Motsatt ståndpunkt intas av planverket (majoriteten) som särskiltframhåller "de funktionella förtjänsterna" hos detta alternativ ochmenar att "gestaltningen av och slottsomgivningen enligtalternativ 1 äger dessutom sådana kvaliteter att några betänkligheter frånstadsbildssynpunkt inte behöver resas". Alternaiivei2, vilket förordats av förvaltningsstyrelsen, tillstyrks direkt avbyggnadsstyrelsen, som an.ser att förslaget "förenar god funktion med höggrad av bevarande". De förändringar i stadsbilden som alternativet medförär enligt styrelsen "marginella i jämförelse med betydelsen av attriksdagen återfiyttar till och återfår sin ursprungligafunktion samt att därvid erhåller bästa möjliga lokalförhållanden".En positiv inställning i princip till alternativet 2 redovisas också avriksantikvarieämbetet, skönhetsrådet och riksmarskalksämbetet, som docksamtliga avstyrker den föreslagna gångbron över , samt avdelning2203 av . Enligt , vilket såsom ovannämnts inte tar ställning till vilket av alternativen 2 eller 3 som är attföredra, måste bron, "vilken skulle komma att få en avskärmande verkan ivattenperspektivet", om-studeras. anser att bron "påett ur stadsbildens synpunkt olämpligt sätt binder ihop medGamla stan och stänger öppenheten i Stallkanalen". Rådet"ifrågasätter om förbindelsen över huvudtaget kan lösas genom en bro utanatt bryta det önskvärda intrycket av sammanhang mellan och ".Riksmarskalksämbetet å sin sida anser att utformningen av bron är"olämplig" och förutsätter att andra konstruktionsförslag somundanröjer angivna nackdelar (bl. a. avskärmningen av vissa vyer av slottetoch från ut mot ) kan tas fram, om detta alternativ ihuvudsak skulle antas. Ännu hårdare kritik mot bron framförs avståthållarämbetet, som anseratt det är "omöjligt att godtaga detta nyainslag, som är främmande både för landskapet och för den nuvarande bebyggelsenoch skulle ha en förödande verkan". Liknande starkt kritiska synpunkterpå bron anförs också av . ,och en ledamot av planverkets styrelse. En helt annan mening ombron framförs av husgerådskammaren som bl. a. anser att "det föreliggandeförslaget visar på möjligheten att en bro i detta läge kan bli ett positivtinslag i stadsbilden". Fleraremissorgan kritiserar vidare den i alternativet 2 föreslagna påbygg naden på riksbankslniset. Enligt förändrar en sådan påbyggnad "påett väsentligt sätt stadsbilden". anserdet"mindre tillfredsställande att en alltför dominerande byggnadskropp förs in i stads bilden sedd från mälarsidan". Ämbetet framhåller att det varit bättre om plenisalen förlagts till huvudbyggnaden, men om så inte är möjligt, bör en överarbetning göras för att om möjligt nedbringa påbyggnadens höjd. anser att det är "helt oförenligt med ett respekterande av byggnaden och med respekten för landskapet och stadsbilden att bygga på bankhuset såväl mot som mot , såsom föreslås i det förordade alternativet". Enligt ståthållarämbetet är påbyggnaden"främ mande för bankhusets arkitektur och ökar komplexets massiva verkan", vartill kommer att balansen mellan riksbyggnaderna ändras. a. att "ökningen av bankhusets massa uppstaplad mot riks dagshuset och gamla bebyggelse, iir ett hårt ingrepp i en känslig konstnärligt och historiskt värdefull arkitektonisk miljö och ett övergrepp mot byggnaden". Husgerådskammaren anser däremot att tillbyggnaden på riksbankshuset "ter sig arkitektoniskt fullt acceptabel och kommer ejheller att ogynnsamt påverka miljön kring och Strömmen". Riksantikva rieämbetet anser för sin del att påbyggnaden "synes kunnaaccepteras" och Stockholmskommunstyrelse framhåller att en påbyggnad bör kunna godtas i princip frånstadsbildssynpunkt, men att "det är tveksamt om den skall vara så hög somi förslaget och gå ända ut till nuvarande murliv mot ". Alla remissorgan som yttrat sig i frågan beklagarde föreslagna ingreppen i riksbankshuset. Hårdast är härvidlag kritiken motalternativet 1, som förordar rivning av hela huset (med bibehållande endast avfasaden mot ). Även alternativet 2, som bl. a. innebär sänkning avtaket i bankhallen, vilket "helt förändrar det vackra rummet och ger enentréhall med stympad arkitektur" (kommunstyrelsen), utsätts dock förkritik i detta avseende. Flera remissorgan framhåller att alternativet 3härvidlag har stora förtjänster i förhållande till de båda andra alternativen.Beträffande bevarandet av interiörer framförs däremot kritikfrämst mot alternativet 3, som innebär en omfattande ombyggnad av förstakammarens plenisal och förändringar i husets övervåningar. Förslaget betraktasdock av bl. a. kommunstyrelsen som "utvecklingsbart". En meraingående analys av bevarandefrågorna, avseende såväl interiörer somexteriörer, görs av , som bl. a. framhåller att alternativet 3 ärskonsamt i jämförelse med alternativen 1 och 2. Ianslutning härtill kan nämnas att såväl och kommun-slyrelsen somkonstakademin framhåller som en särskild förtjänst hos alternativet i. Allplenisalen förlagts till det gamla och inte fiyttats över tillriksbankshuset. Enligt måste det sålunda för medborgarna te sig"myckel säreget att avses fiytta tillbaka till Helgeandsholmenoch bevaras men hålla till i en byggnad påbaksidan", såsom föreslagits i alternativet 2. Kostnadsfrågornahar tagits upp till särskild behandling av , länsstyrelsenoch (särskilt i de berörda tekniska förvaltningarnasyttrande) samt i viss mån av planverket och statsdepartementensorganisationsavdelning. Såsom inledningsvis nämnts anser attekonomiska och tekniska aspekter bör vidare utredas innan ett godtagbartbeslutsunderlag föreligger. Enligt "synes det inte möjligtatt på nuvarande stadium ge en rättvisande jämförelse ur ekonomiska aspektermellan de olika alternativen". Av motsatt mening är ,som i allt väsentligt godtar förvaltningsstyrelsens beräkningar. Enligtbyggnadsstyrelsen bör dock investeringskostnaderna höjas med ca 10 9é,dvs. från122,5 till ca 135 milj. kr., vilket leder till att årskostnaderna förHelgeandsholmsalternativen skulle öka från ca 16 till 17,5 ä 18 milj. kr. i1974 års prisnivå. som anser däremot att investeringskostnadernaför Helgeandsholmsalternativen har beräknats för lågt. Men menar sålunda fördet första atl det inte torde vara möjligt alt bortse från kostnader förgrund/Örstärkning, vilka av kommunens tekniska förvaltningar uppskattats tillca 45 milj. kr. Dessa kommunala organ framhåller också att man i varje fallinte som förvaltningsstyrelsen gjort kan räkna med en avskrivningstid på 60 åroch bortse från grundförslärk-ningskostnader. Även byggnadsstyrelsenframhåller att grundliiggningsfrå-gorna f n. är svårbedömbara och att fortsattautredningarerfordnis. anseremellertid all "om en grundförslärkning därvid befinnes nödvändig måsteden, om byggnaderna skall bevaras, utföras oberoende av vilket förläggningsalternativsom väljer. Enligt kan man således vid enkostnadsjämförelse mellan Sergelstorgs- och Helgeandsholmsalternativen bortsefrån grundförstärkninskostnaden, "då de bägge alternativen belastaslika". Samma mening framförs av planverkels styrelse (majoriteten). 1kommunens yttrande redovisas vidare vissa beräkningar, som utförts av de berördatekniska förvaltningarna (främst ), beträf fandekostnadsjämförelserna mellan Sergelstorgs- och Helgeandsholmsalternativen.Förutom nyssnämnda grundförstärkningskostnader upptas därvid dels ett kalkylvärde på mark och byggnader på på 14 milj. kr. (mot avförvaltningsstyrelsen och upptagna O kr. ), dels en (/m loialyta) höjd ombyggnadskostnad förHelgeandsholmsalternativen, dels ock en likaledes med 20 96 (från 50 till 60kr./m) höjd drift- och underhållskostnad. Den högre ombyggnadskostnadenmotiveras av kommunens erfarenheter av den gjorda ombyggnaden avGarnisonssjukhusei, medan drift- och underhållskostnaden räknats upp för attsamma standard som i Sergelstorgsalternativet skall erhållas. Beträffandemarkvärdet anför de kommunala organen alt "del förefaller rimligt att markoch byggnader på har ett visst avkastningsvärde vid annananvändning än som riksdagshus". Av promemoriaframgåratt man "på basis av sedvanligt orisprismaierial, ochefiererforderlig reduktion fördel avsevärt lägre uinyitjandetalet jämfört mednyproduktionen" räknat med ett minimivärde på 14 milj. kr. Del understryksatl "plenisalar, det centrala trapphuset och sammanbindningsbanan ejansetts ge något markvärdetillskott". Vidare framhålls att den av kommunenoffererade hyran för Sergelstorgslokalerna inkluderar förräntning av ettmarkvärde om ca 40 milj. kr. och atl "för att jämförbarhet skall erhållasmåste således i kalkylerna upptas markvärde för ".Byggnadsstyrelsen anser däremot att del är riktigt alt inte räkna med någotvärde på byggnader och mark på . Styrelsen framhåller alterfarenheterna av nuvarande användning av visar alt"hyresintäkterna endast läcker drifi- och underhållskostnaderna".Likaså bedöms en ombyggnad för 25 milj. kr. som enbart siktar till att sältariksbyggnaderna i nöjaktigt skick ulan funktionella förbättringar endast kunnage marginella intäkisökningar relaterade till denna investering". Omriksbyggnaderna skall byggas om för annat ändamål än får man enligtbyggnadsstyrelsen räkna med ombyggnadskostnader på ca 90 milj. kr., dvs.avsevärt högre än de 25 milj. kr. som förvaltningsstyrelsen redovisat. Inteheller en sådan ombyggnad för 90 milj. kr. leder emellertid enligtbyggnadsstyrelsens bedömning till "sådan ökning i avkastningen att annatän bidrag till kapitalkostnaden för ombyggnaden Denna bedömning anges dock vara förenad med viss osäkerhet. Såvällänsstyrelsen som de kommunala organen har kritiserat att Sergelstorgsalternativeti förvaltning.sslyrelsens beräkningar har belastats med en årskostnad på drygt2 milj. kr. för riksbyggnadernas ombyggda lokaler (dvs. förräntning ochavskrivning av föreslagna ombyggnadskostnader på 25 milj. kr). att förvaliningsstyrelsen här borde ha räknat med "de ökadehyresintäkter, som erhålls vid permanent uthyrning av befintliga kontorslokalerm. framhåller vidare attförvaltningsstyrelsen inte medtagit några merkostnader i fråga om investeringaroch driftkostnader för anskaffning av ersättningslokaler for kanslihuset ochinte heller redovisat några kostnader för 150-170 garageplalser under Riksplan.Statsdepartementens organisationsavdelning påpekar också att en evakuering avkanslihuset till Nedre leder till stora investerings- ochfiyttningskostnader, vartill kommer kostnader för centrala serviceanordningar,säkerhetsinslallationer och investeringar inom områdena ADB och teleteknik(bl. a. ny telefonväxel) samt ökade hyreskostnader. Enmyckel betydande skillnad i bedömningen av vilket alternativ - Helgeandsholmeneller -som är ekonomiskt mest fördelaktigt för liggerenligt kommunen () i att förvaltningsstyrelsen utgått från1974 års kostnadsläge, medan kontoret menar atl jämförelsen bör avse dentidpunkt när lar de ombyggda lokalerna i anspråk, dvs. framhåller atl enligtkommunens offert påverkas endast drift- och underhållskostnaderna, som utgörca 15 96 av den föreslagna hyran för , av förändringar i kostnadsläget(konsumentprisindex), medan resterande delar av hyran är oförändrade ,om inte räntelägel ändras. Helgeandsholmsalternativen kommer däremotbeträffande kapitalkostnaden att drabbas av byggnadskosinadernas stegring framtill detta år. Även framhåller att "de verkligaombyggnadskostnaderna blir självfallet beroende på utvecklingen avbyggnadskostnaderna fram till färdigställan-detidpunkten". Sammanfattningsvis- beträffande kostnadsfrågorna - framhåller bl. a. att"utredningen visar atl till rimlig kostnad kan få en godfunktionell lösning av sin lokalfråga vid en ålerfiytlning tillHelgeandsholmen". Kommunen (kommunstyrelsen utom tre ledamöter) påpekardäremot alt "en återfiyttning till under alla omständighetermedför betydande samhälleliga investeringskostnader vilka eljest inte bliraktuella" och framhåller att "ett kvarliggande vid som ett attraktivt alternativ till en återfiyttning till ". Fråganom de framlida expansionsmöjligheterna i de olika lokaliserings-alternativen,vilken av förvaltningsstyrelsen tillmätts stor betydelse, behandlas särskilt ikommunens yttrande. att"i samband med kommunens erbjudande om fortsatt lokalupplåtelse harinformationer lämnats som visar atl expansionsmöjligheterna genom utrymmen inära anslutning till nuvarande lokaler är myckel betydande ochöverlägsna Helgeandsholmsalternalivets". Vidare anser kommunen all"med hänsyn till de i Helgeandsholmsområdel mycket tungt vägandestadsbilds- och bevarandekraven måste betydande restriktioner komma att gällavid en framtida expansion" i delta område. Frågan omexpansionsmöjligheterna i Sergelslorgsalternativet behandlas utförligt avkommunens ekonomiska och tekniska organ (särskilt ). a.framhålls alt "nya lokaler med internförbindelse (kan) erhållas på så närahåll som mitt emot på andra sidan (kvarteret )", där kommunen äger fastigheter som är "saneringsmogna"och kvarteren redan är förbundna med varandra genom Brunkebergsfaret. De kommunalaorganen framhåller även andra expansionsmöjligheter i Ser-gelstorgsområdel,såsom i det nya riksbankshusel, i fastigheten 30 (vid )och i femte höghuset m. m. Ävenlänsstyrelsen understrykeratt "frågan om framlida expansionsmöjligheterspelar självfallet en icke oväsentlig roll". Enligt tordevid en förläggning till "möjligheterna vid de tre alternativenvara uteslutna ur denna synpunkt", medan det vid däremotfinns "betydande möjligheter i omedelbar närhet, exempelvis vid det femtehöghuset liksom i andra direkt angränsande byggnader". ,som inte går in på förvaltningsstyrelsens uttalande om de "mindretillfredsställande" förhållandena vid expansion för Sergelstorgsalternativet,framhåller atl i Helgeandsholmsalternativet I utgör kanslihuset en framtidareserv och i alternativen 2 och 3' finns framtida reserver i kanslihusannexet,med vilket underjordisk förbindelse redan finns från kanslihuset. En expansioninom har, enligt , av flera skäl inte bedömts varalämplig eller möjlig. Somredovisats i det ovanstående anser fiera remissorgan att ytterligareutredningar erfordras i olika avseenden. Delta gäller dels vissa stadsbilds-ochmiljöfrågor - framför allt rörande den i Helgeandsholmsalternativet 2föreslagna gångbron över och påbyggnaden på riksbankshusel samtfrågan om bevarande av vissa interiörer i riksbyggnaderna -dels olikaekonomiska och tekniska frågor - rörande bl. a. kostnadsjämförelserna mellanalternativen och och grundläggningsförhållandenapå . tar,som ovan nämnts, direkt upp frågan om detfortsatta utredningsarbetets bedrivande och hemställer atl "riksdagenmåtte besluta om en fortsatt och av snäva direktiv obunden utredning".Akademin önskar också att utredningens "organisation och handhavande måttenoga övervägas och att tillgänglig sakkunskap på hög nivå inom alla berördaområden direkt engageras i bedömningen". 3 har dock i första hand viss reserv i kiinslihusel. Några remissorgan framhåller att också utformningenav Riksplan (inkl. Strömparterren och ) bör diskuteras i sammanhang med riksdagshusetsorganisation och funktion. påpekar, under erinran om tidigareuttalanden i frågan, "åter nödvändigheten av att jämsides med studiet avlokalfrågan även iordningsslällandel av Riksplan och dennas sammanhang med denav ägda Strömparterren görs till föremål för utredning".Denna mening synes delas av ståthållarämbetet, som anfört att frågan"alltjämt har stor betydelse för detta centrala parti av staden och altden bör ägnas allt det intresse den är värd", liksom av , somuttalar atl "en lösning av dessa ömmande problem är enligtakademiens åsikt alltjämt angelägen". Avslutningsviskan nämnas vissa särskilda aspekter på riksdagshusfrågan, framhållna avrespektive närmast berörda remissorgan. Sålunda lämnar fullmäktige iriksbanken vissa faktiska uppgifter beträffande dispositionen av den gamlariksbanksbyggnaden. och statsdepartementensorganisaiionsavdelning redovisar behovet av ersäitningslokaler och föreliggandeulbyggnadsplaner för stalsdepartementen på Nedre m. m.Riksantikvarieämbetet pekar på möjligheterna att använda gamla påRiddarholmen för för att "därigenom - visserligenkanske i marginell mån - lätta lokaltrycket i riksbyggnaderna, men samtidigterhålla en i det närmaste adekvat funktion för denna likaledes kulturhistorisktintressanta byggnad". Personalorganisationerna i framhåller enrad synpunkter från den berörda personalens sida och uttalar bl. a. att deönskar beredas tillfälle att kontinuerligt delta i och påverka det fortsattadetaljplaneringsarbelet, vilket inte bör ske alltför bundet till de nu föreliggandeålerflytlningsförslagen. Den av förvaliningsstyrelsen tillsattariksdagshusutredningen har efter granskning av remissvar och motioner gjort engenomgång av sitt material och en förnyad prövning av sina värderingar. 1 entill utskotiet överlämnad promemoria lämnar utredningen vissakommentarer och förtydliganden föranledda av, förutom remissvar och motioner,vissa frågor som tagits upp under utskottsbehandlingen av ärendet. Promemorian- utom två reciiavsnitl - redovisas i bilaga 13 till detta betänkande. Riksdagshusutredningensammanfattar sina slutsatser av den förnyade prövningen så "atlett tillräckligt och tillförlitligt underlag nu föreligger för beslut omriksdagens lokalisering och riktlinjer för det fortsatta arbetet med dess lokalfråga, attdet fortfarande framstår som förmånligast för atl åierfiytta tillombyggda lokaler på och H 2 fortfarande framstår som lämplig grund fördel fortsatta arbetet medriksdagens lokalfråga." Det gamla på togs ibruk för sitt ändamål och hus i oktober 1906.lanspråktagandet av för riksbyggnader hade då föregåtts avfiera utredningar och en livlig debatt, varunder åtskilliga förslag tilllokalisering av och till andra platser hade förts fram.Beslutet att låta uppföra riksdagshus och riksbankshus på haderiksdagen fattat . Trotsrelativt ansenliga yllre mått (och i medeltal) och entotalyla av ca 31 000 m har det gamla en rumsyta av endast ca 12000 m' och sålunda ett utnyltjandetal på mindre än 40 96. Förklaringen till denlåga ulnylljandegraden ligger främst i planutformningen med stora hallar ochtjocka yttre och inre murpartier. Riksbankshuset har en totalyta av ca 11 000m' och en rumsyla av ca 5 000 m\ vilket motsvarar ett utnytljandetal på 46 96. Redanganska efter det att tagit det gamla i brukbefanns huset vara opraktiskt och för litet. På 1930-lalet hade kraven påbättre arbetsförhållanden för och dess ledamöter vuxit sig så starkaatt fullmäktige i jämlikt beslut av år 1936tillsatte en särskild kommitté med uppdrag att föreslå ombyggnad av riksdagshuset.Under riksdagsbehandlingen av kommitténs förslag uttalades från olika håll attingen verklig lösning av lokalfrågor stod att vinna med mindre änalt ett alldeles nytt ändamålsenligt riksdagshus uppfördes. Vid1938 års riksdag beslöts en ombyggnad och modernisering av ,varigenom främst avsågs atl vinna ökade utrymmen och förbättradekommunikationer inom . Flera ombyggnadsförslag, av vilka någraförutsatte att skulle ta även riksbankshuset i anspråk och någrainnebar att fiygelbyggnader skulle uppföras på Riksplan, fördes senare fram,bl. a. i samband med förfatlningsutredningens arbete under 1950- och 1960-talel.En översiktlig redovisning av dessa förslag lämnades av styrelsen förriksdagens förvaltningskontor i skrivelse tillbankoutskottet (se BaU 1967:4 bilaga 1 s. 11-13). Genom alt fött ökade arbetsuppgifter ochändrade arbetsformer hade sålunda lokalbehov förändratspå ett sådant sätt alt de dåvarande lokalerna blivit helt otillräckliga. Deökade lokalbehoven kunde tillgodoses endast mer eller mindre provisoriskt ochotillräckligt. Huvudsakligen skedde detta genom utflyttning av vissa organ(JO-äm-betet, , revisorers kansli. Nordiska rådetssvenska delegations kansli och sedermera även ), genomtillbyggnader (de viktigaste ) samt genomianspråktagande av personalbostäder och anskaffande av lokaler utanför . Sedan frågan om övergång från två- tillenkammarsystem ytterligare hade accentuerat lokalfrågor på längresikt ansågs tiden vara inne alt pröva dessa frågor i hela deras vidd. Initiativhärtill togs av styrelsen för , som i skrivelseden till bankoulskotlet förde fram frågan om en jämförandeteknisk-ekonomisk utredning av olika alternativ för lösning av riksdagenslokalproblem. Enligt styrelsen skulle utgångspunkten för den fortsattabehandlingen av lokalfrågan vara att för framtiden skulle stanna påHelgeandsholmen. Bankoulskotlet (BaU 1967:4) fann det också angeläget att denföreslagna utredningen kom till stånd. Förutom vissa utlalanden om attutredningen även borde kunna avse vissa alternativ till lokalisering av riksdagenshus utanför - i första hand avsågs Nedre - och attutredningen borde fö gälla utnyttjandet av i dess helhet,, dvs.även riksbankshuset, ansåg utskottet "med hänsyn till den grad avförutsältningslöshet som avses prägla utredningsarbetet" det inteerforderligt att göra några särskilda uttalanden i frågan. Med bifall tillbankoutskoltets hemställan beslöt (rskr 1967:83och 84) dels bemyndiga styrelsen för attföranstalta om en utredning av lokalfrågor jämte viss programmeringi enlighet med i uiskoltsmemorialet angivna riktlinjer, dels för budgetåret1966/67 anvisa ett reservationsanslag på till utredningen. Ettår senare biföll en framställning från styrelsen om ytterligareanslag på till utredningen (BaU 1968:8, rskr 1968:100). Utredningen,som bedrevs under medverkan av och av anlitade konsulter,avsåg dels frågan om om- och/eller nybyggnad av hus påHelgeandsholmen eller nybyggnad på Nedre , dels frågan om provisoriskalokaler för med under en övergångstid fr. o. m.den 1 januari 1971. Efter framställning därom från styrelsen för riksdagensförvaltningskontor beslöt - i enlighet medbankoutskoltets hemställan - hos Kungl. Maj:l hemställa om uppdrag tillbyggnadsstyrelsen att projektera den planerade förvaltningsbyggnaden ikvarteret i på sådant sätt att ochriksdagsbiblioteket kunde få provisoriska lokaler där års början.Samtidigt avslogs motioner om projektering av provisorisk byggnad påriksdagshusplanen (BaU 1968:9, rskr 1968:101).