bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Motionärerna framhåller att utvecklingen av exportinkomstermotiverar att den svenska hjälpen trappas ned. bör kunna fortsätta medatt ge tekniskt bistånd, men den finansiella överföringen bör minska tillförmån för ökat bistånd lill andra mer behövande länder. Imotionen 730 förordas en i förhållande lill regeringens förslag med 10 milj.kr. förhöjd planeringsram för på 65 milj. kr. Motionärerna hänvisar tillZambias politiska nyckelroll och anser att bör stärka de oberoendestaterna i södra . Utskottetansluter sig beträffande planeringsram för /76 lillpropositionens förslag och avstyrker därför motionerna 246 och 730 i denna del. Isamband med medelsanvisningen redovisas under punkten 27 (Bilateralt utvecklingssamarbete)här nedan utskottets hemställan angående yrkandena i dels motionen 248, i vadavser beräkning av medel för MPLA, dels motionerna 250, 251, 732 och 733.Utskottet hemställer l.att anser motionen 1975:246, i vadavser utvecklingssamarbete med och , besvarad med vadutskottet anfört, 2. alt avslår motionen 1975:248 i vad avser villkorslöst stödtill MPLA, 3. att avslår motionen 1975:729 i vad avser beräkning avplaneringsram för , 4. atl avslår motionen 1975:730 i vad avser somprogramland för svenskt bistånd, 5. att anser motionen 1975:730,1 vad avser fördelningen av detsvenska biståndet till , besvarad med vad utskottet anfört, 6. att avslår motionerna 1975:729 och 1975:730 i vad 7. altriksdagen med anledning av motionen 1975:246 och med avslag på motionen1975:730, båda såvitt nu är i fråga, ger regeringen till känna vad utskottetanfört om olaneringsram för , 8. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser biståndet lill , " 9. atlriksdagen avslår motionen 1975:729 i vad avser planeringsram för , 10. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser vissa förhandlingar medDemokratiska Republiken , 11. attriksdagen avsl;ir motionerna 1975:246 och 1975:729 i vad avser planeringsramför Demokratiska Republiken , 12. attriksdagen avslår motionen 1975:729 i vad avser pappers-kombinatet iDemokratiska Republiken , 13. altriksdagen anser motionen 1975:246, i vad avser bistånd lill , besvaradmed vad utskottel anfört, 14. altriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser planeringsram förGuinea-Bissau, 15. altriksdagen avslår motionerna 1975:729 och 1975:730 i vad avser planeringsram förIndien, 16. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser planeringsram för , 17. altriksdagen avslår motionen 1975:730 i vad avser och somprogramländer för svenskt bistånd, 18. altriksdagen med anledning av motionen 1975:246 ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående planeringsram för , 19. attriksdagen anser motionen 1975:729, i vad avser del framtida biståndet lillPakistan, besvarad med vad utskottet anfört, 20. allriksdagen avslår motionen 1975:330 angående framtida bistånd lill , 21. attriksdagen anser motionerna 1975:246, 1975:729 och 1975:730, i vad avser biståndlill , besvarade med vad utskottet anfört, 22. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser biståndet till , 23. altriksdagen med anledning av motionen 1975:730, i vad avser stöd via FrikyrkanHjälper till humanitära insatser i Sydvielnam genom De förenadebuddistkyrkorna, ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 24. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser planeringsram för , 25. attriksdagen avslår motionen 1975:729 i vad avser planerings- 26. altriksdagen avslår motionen 1975:729 i vad avser förutsättningar för ökadeinsatser i , 27. attriksdagen avslår motionen 1975:246 i vad avser planeringsram för , 28. attriksdagen avslår motionen 1975:730 i vad avser planeringsram för . 7.Humanitärt bistånd och utbildningsstöd till befrielserörelser i Propositionen(s. 63-64) Regimförändringen i förändrade med ettslag situationen i de portugisiska kolonierna i . Föredragande statsrådethar tidigare behandlat samarbete med och Mozambique.För fortsatta insatser i , , och och förövriga ändamål under denna anslagspost beräknas preliminärt sammanlagt 30 milj.kr. under /76. Stödet till motsvarande verksamhet uppgårinnevarande budgetår till 15 milj. kr. Det ankommer på beredningen förstudiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingar och nationellabefrielserörelser alt föreslå hur medlen skall fördelas. Motsättningarna i de av vita befolkningsminorileterstyrda , och har tilltagit . Antaletflyktingar från dessa länder har ökat. Den namibiska befrielserörelsen erhållit svenskt stöd för insatser inom utbildning, hälsovårdoch jordbruk med . Ytterligare insatser kan behövas för det ökandeantalet namibiska flyktingar i . Efter vädjan från kommissarien för FN:sNamibiaråd har Namibiafonden fött ett första svenskt bidrag på . Vadavser de sydrhodesiska befrielserörelserna har fått ett bidragpå omkring 1 milj. kr. för sin civila verksamhet, medan ZAPU fått ett bidrag på50 . för sin välfärdsfond. Den sydafrikanska befrielserörelsen harerhållit kläder och andra civila förnödenheter för medlemmar i ochZambia. Utvecklingen i och kan komma att motivera betydligtökade insatser under /76. Förbistånd till afrikanska flyktingar samt för bidrag till försvar av politiskafångar och hjälp lill deras familjer beräknas under innevarande budgetår ca 8milj. Idelta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan att som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i motionen anförsom större och mer kontinueriiga bidrag till befrielserörelserna i ,och (punkl 24), dels motionen 1975:1152 av m, fi. (vpk), i vad avser förslag att beslutar an:5lå 10 milj. kr. /76 till ANC i alt disponeras fritt av rörelsen (punkl3), dels motionen 1975:1153 av m. (vpk), vari föreslås att under C 2, Bilaga 5 i budgetpropositionen,beslutar anvisa ett belopp av . till eritreanska befrielserörelsen,, dels motionen 1975:1165 av herrar i ochAhlmark (fp), vari hemställs atl beslutar ge regeringen i uppdrag attta upp förhandlingar med befrielserörelsenia i , och Rhodesiaom långtidsavtal som säkerställer ett snabbt växande svenskt bistånd. Bidrag till befrielserörelserna i , Namibiaoch föreslås i motionerna 730, 1152 och 1165. I propositionenberäknas fortsatta insatser av delta slag liksom för insatser i och förbistånd till afrikanska fiyktingar saml för bidrag till försvar av politiskafångar och hjälp till deras familjer sammanlagt 30 milj. kr. under budgetåret1975/76. Stödet lill motsvarande verksamhet uppgår innevarande budgetår lill 15 milj, kr. Dennamibiska befrielserörelsen har erhållit stöd med ,I propositionen sägs att ytterligare insatser kan behövas för del' ökandeantalet namibiska fiyktingar i , Efter vädjan från kommissarien för FN:sNamibiaråd har Namibiafonden fått ett första svenskt bidrag på . Vadavser de sydrhodesiska befrielserörelserna har fått ett bidragpå ca 1 milj. kr. för sin civila verksamhet medan ZAPU fått ett bidrag på för sin välfärdsfond. Den sydafrikanska befrielserörelsen harerhållit kläder och andra civila förnödenheter för medlemmar i ochZambia. I propositionen framhålls all utvecklingen i och Namibiakan komma att motivera betydligt ökade insatser under /76. Depolitiska spänningarna i ifrågavarande länder i södra fortsätter. Del äri dagens läge svårt atl bedöma vilka möjligheter de olika befrielserörelsernahar alt förmedla sådant humanitärt bistånd och ulbildningsslöd som Sverigeönskar lämna i enlighet med rekommendationer från . Hithörandefrågor diskuteras i beredningen för studiestöd och humanitärt bistånd tillafrikanska fiyktingar och nationella befrielscrörelser (fiyk-tingberedningen).Det åligger beredningen att avge förslag till SIDA i dessa ärenden. I enlighetmed ell önskemål som uttalats av riksdag (UU 1974:3) harfiyklingberedningen nu ett pariamentariskl inslag. I beredningen ingår dessutomrepresentanter för olika organisationer och institutioner som har manifesteratintresse för och har erfarenheter av insatser på detta område. Utskottet vill inte utesluta att en betydandeökning av biståndet till ifrågavarande rörelser kan komma atl aktualiseras.Del framgår av ovanstående redogörelse atl medel härför har beräknats ipropositionen. Medhänsyn till det som här anförts avstyrker utskottet motionen 1152. Motionerna730 och 1165 torde därmed få anses besvarade. Imotionen 1153 föreslås bidrag lill den eritreanska befrielserörelsen, . Ettmotsvarande motionsyrkande avlogs av riksdag (UU 1974:3) medhänvisning lill gällande riktlinjer för humanitärt svenskt bistånd ochulbildningsslöd till afrikanska befrielserörelser. Dessa riktlinjer återfinns istatsutskolteis utlåtande 1969:62. Därav framgår atl grunden för delta biståndutgörs av resolutioner av som kunnat stödja. Utskottetkonstaterar atl resolutioner av detta slag inte föreligger i fråga om den imotionen 1153 nämnda rörelsen. Med hänvisning härtill avstyrks motionen 1153. Utskottetshemställan angående yrkandena i motionen 1152 i vad avser anslaget lill ANC iSydafrika samt motionen 1153 i vad avser anslaget till den eritreanskabefrielserörelsen redovisas under punkten 27 (Bilateralt utvecklingssamarbete). 1. att anser motionen 1975:730 i vad avserbidrag lill befrielserörelserna i , och besvarad medvad utskottet anfört, 2. att anser motionen 1975:1165 besvarad medvad utskottet anfört. 8.Stöd till regionala program Propositionen(s. 25) Vid FN:s extra generalförsamling slogs fastalt fördjupad och utvidgad regional samverkan mellan stärker derasroll i den internationella ekonomin. Sådan samverkan, som förekommer i olikaformer, kan bidra lill ett minskat ekonomiskt beroende av de rika länderna. Detkan underlätta arbetsfördelning mellan länderna och ge behövligt underlag förkostnadskrävande samhällsinvesteringar. Regionaltsamarbete som syftar lill att stärka de medverkande möjligheter attsjälvständigt utforma en utvecklingspolitik till förmån för folken ligger ilinje med det svenska utvecklingssamarbetet. Utifrån denna grundsyn har svensktbistånd, efter prövning i varje enskilt fall, lämnats lill olika ändamål iinderen följd av år. Debidrag till olika regionala verksamheter som i propositionen föreslås /76 uppgår till sammanlagt över 50 milj. kr. hälftenav detta belopp avser bidrag till Afrikanska och Afrikanskautvecklingsfonden. Bidrag lämnas vidare till ett projekt på rå-varuhandelnsområde som ingår i de alliansfria staternas handlingsprogram för ekonomisktsamarbete mellan . För bistånd till Östafrikanska gemenskapenberäknas 15 milj. kr. Detta bistånd innefattar såväl krediter sompersonalbistånd. Vidare lämnas stöd till ett ekonomisk planering i saml till en östafrikansk mel-lanstatligorganisation för gräshoppsbekämpning. finansierar också regionalakonferenser och seminarier på bl. a. befolknings-, utbildnings- ochsysselsättningsområdena. I motionen 1975:730 av m. fi. (fp)hemställs alt uttalar sig för ytterligare svenska insatser till stödför regionalt samarbete i enlighet med vad som anförs i motionen (punkt 12). underströk (UU 1974:3) allSverige i olika sammanhang internationellt redovisat en myckel positivinställning till regionall samarbete mellan . Ett icke obetydligtsvenskt stöd lämnas till sådant samarbete. Regionalt samarbete kan omfatta enrad skilda verksamheter och förutsättningen för svenska insatser varierarväsentligt, beroende på förhållandena i varje särskilt fall. Detta gäller ävensamarbetet med de regionala utvecklingsbankerna, vilka dock uppvisar väsentligaskillnader beträffande uppbyggnad och verksamhetsinriktning och därmed ocksåhar olika värde som förmedlare av svenskt bistånd. Det tidigare citeradeavsnittet ur propositionen 1975:1 innehåller en sammanfattande beskrivning avpågående svenskt stöd lill regionala program. En detaljerad översikt lämnades ocksåi utskottets betänkande i fiol rörande utvecklingssamarbetet (UU 1974:3, s.23-24). AvSIDA:s anslagsframställning avseende nästa budgetår framgår bl. a. att inomSIDA företagits en kartläggning av regionala program, vilken styrelsen avseralt överlämna som underiag för fortsatta överväganden. a. följande: Förutsättningar föreligger för ytterligare svenskabidrag inom de här nämnda verksamhetsområdena. En typ av regionala insatser,som kan vara av intresse för , är sådana som syftar till atl lösa ettregionalt problem som fiera länder har gemensamt och måste lösas i samverkan.Det kan röra regleringar av floder - ett aktuellt exempel är ochBramaputra, vilkas översvämningar hårt drabbar och och somendast kan regleras genom fiernationella insatser. På tele- och vägbyggnadsområdenafinns en rad exempel på lämpliga insatser, där finansieringen kan vskei samverkan med utvecklingsbanker eller inom ramen för särskilda kon- sortier.Vissa projekt av regional karaktär på de nämnda områdena kan visa sigintressanta för svenska företag, som i vissa fall också skulle kunna bidra tillatt lösa de administrativa problemen i sammanhanget. Inomramen för FN-programmens verksamhet blir större investeringar av regionalkaraktär stundom eftersatta. Också i sådana sammanhang skulle svenskfinansiering och engagerandet av svenska förelag kunna länkas ha gynnsammautvecklingseffekler. Utskottetfinner del angelägel atl undersökningarna fortsätter för alt utrönamöjligheten att stödja regionala projekt vars målsättning ligger i linje medden svenska biståndspolitiken. a. torde del pågående utredningsarbetetkunna belysa möjligheterna atl ge stöd lill regionala projekt vilkas syfte äralt förebygga naturkatastrofer. Motionen 730 får anses besvarad i denna del.Utskottet hemställer att anser motionen 1975:730, i vad avserstöd för regionall samarbete, besvarad med vad utskottel anfört. 9.Stöd till internationella biståndsprogram Propositionen (s. 40-52) Den i propositionen lämnade beräkningen avmedelsbehovet under /76 för bidrag till de internationellabiståndsprogrammen redovisas under punkten 26 här nedan. Ur propositionen må iövrigt följande refereras. Sverigekanaliserar f. n. av biståndsanslagen genom multilateralaorganisationer. Detta speglar, som framhölls i prop. 1974:1, bil. 5 (s. 24-25),vår positiva inställning lill multilateralt bistånd. Den svenska andelen avmedlemsstaternas bidrag till organisationerna är också betydande - t. ex. 11 %inom UNDP, inom och inom . De svenska åtagandena inomde olika institutionerna utgår från en värdering av i vilken utsträckningverksamheten överensstämmer med de grundläggande målen för den svenskabiståndspolitiken. Hänsyn las även till andra länders beredvillighet att ökasina bidrag till organisationerna enligt principen atl del bör finnas en rimligbalans mellan de olika givarländernas insatser. I dagens läge ärbislåndsbehoven osedvanligt stora och angelägna, som flera i-ländervisat en återhållsam attityd till ökning av sina multilaterala bidrag. Underdessa förhållanden finns det skäl att i mindre utstriickning än tidigare görade svenska bidragen avhängiga av andra länders bidrag. bör således varaberett att öka sin andel av bidragen till. de organisationer som främjar målsom ligger i linje med den svenska biståndspolitiken. Beträffandebidragsgivning till organisationer som i mindre utsträckning främjar dylika målär en mer avvaktande hållning motiverad.- Flertaletinternationella organisationer budgeterar sin verksamhet i amerikanska dollar.Minskningen av dollarns värde i förhållande till fiertalet andravalutor har ofta inneburit alt en nominellt oförändrad bidragsnivå har tvingatfram en begränsning av verksamheten. har den internationellainfiationen medfört alt bidragen har urholkats. Möjligheten har därmed minskatför de multilaterala biståndsorganen att möta de mest drabbade u-ländernasökade biståndsbehov. Som tidigare anförts förefaller det inte sannoliktatt den särskilda fonden inom FN till förmån för de mest drabbade u-ländernakommer lill stånd som en betydande kanal för multilateralt bistånd. De medel,som har beräknats för särskilda fonder under detta anslag bör, om så bedömslämpligt, i så fall utnyttjas för att på annat sätt stödja de hårdast drabbadeu-länderna. Ipropositionen redogörs närmare för samarbetet inom , (), Internationella Utvecklingsfonden (),regionala utvecklingsbanker. Internationella Livsmedelsprogrammet (WFP), 1971års konvention om livsmedelshjälp (FAC), (),FN:s hjälpprogram för Palestinaflyklingar ÖJnRWA),() samt /internationellahandelscentrum (ITC). a. insatser för multilateralt katastroföistånd, anslag för nya.bislåndsfonder och vissa andra multilaterala bidrag. 1detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om svenskt stöd till Internationella Utvecklingsfonden,(punkt 1 Dsamt alt ulialarsig förökat stöd till FN:sombildadekapitalfond för insatser i de minst utvecklade i enlighet med vadsom anförs i motionen (punkt 13), dels motionen 1975:731 av m, fi,(vpk), i vad avser hemställan alt avvisar begäran under punkt C 1 ibudgetpropositionens bilaga 5 om 284,6 milj, kr, lill och de regionalautvecklingsbankerna samt att beslutar om utträde urVäridsbanksgruppen, dels motionen 1975:1154 av iSlockholm m, fi, (c), vari hemställs att beslutar att bemyndigaregeringen att utbetala 252,1 milj, kr. till Internationella Utvecklingsfonden() först om Världsbanksgruppen garanterar atl inga beslut om bistånd kommeratt fattas gällande Saigon-regimen i eller (punkt 1) saml attriksdagen beslutar atl hos regeringen begära förslag om annullering av överenskommelsenom den fjärde påfyllnaden till , om Världsbanksgruppen beslutar om biståndtill Saigon-regimen i eller före underförutsättning att överenskommelsen om påfyllnaden vid beslutstidpunkten trätti kraft (punkt 2); saml alt uppdra ål regeringen alt tainitiativ till överläggningar med industri- och oljeproducentländer som harintresse för att i likhet med lämna bidrag till FN:s särskilda fond ochdärmed fullfölja FN-beslutet (punkt 3). I motionen 730 diskuteras storieken av det svenskaanslaget till . Regeringen har angivit medelsbehovel för nästa budgetår till252 milj. kr. I SIDA:s anslagsframställning beräknades ett anslag på 280 milj.kr. Utskottet har erfarit att det vid beräkning av sistnämnda belopp förbiseitsatt en viss valutakompensalion som tidigare haft atl eriägga numerainte är aktuell. Imotionen framhålls vidare att det är ytterst angeläget alt får tillfälleatl ytteriigare bygga ut sin verksamhet. Från svensk sida bör man därvid liksomhittills arbeta för fortsatta positiva förändringar i fondens verksamhetsinriktningoch ett större u-landsinfiytande. Dei motionen anförda synpunkterna strider ej mol den officiella svenskainställningen till samarbete med . Beträffandedenna organisation har SIDA i sin anslagsframställning bl. a. anfört följande: I teknisk och administrativ mening ärVärldsbanken/en effektiv biståndsorganisation med stor auktoritet och ettbetydande infiytande. Bland dess personal finns en stor fond av kunskap ocherfarenhet. En källa till kritik har emellertid varit IDA:s benägenhet allföregripa mottagarländernas initiativ i utvecklingssamarbetet, både vad gällerplanering och projektgenomförande. Vidare sätter inte sällan långtgåendevillkor för lånen. 1projektbedömningen, som är utslagsgivande för bankens/fondens lånebeslut,ingår delvis andra värderingar än de som de svenska statsmakterna omfattar. Intesällan förefaller sådana mål - som politisk stabilitet, total tillväxt avlandets bruttonationalprodukt och företagsekonomisk lönsamhet väga tyngre ifondens värderingar än i svenska biståndsmålsätlningar. Politiskt ochekonomiskt oberoende, social utveckling, inkomstutjämning och stöd tilleftersatta grupper betyder å andra sidan mer för projeklbedömningen inom detsvenska direkta biståndet. IDAsynes föredra långivning till enskilda projekt framför stöd till störresektorer. Detta förhållande kan tillsammans med /detaljeradekriterier för projektbedömning som ursprungligen tillkom för bedömning avstora infrastrukiurprojekt försvåra lån för exempelvis landsbygdsvägar, hälso-och sjukvårdsprogram, insatser till förmån lor eftersatta grupper etc. Bankenspresident har uttalat sig för en satsning på de fattigaste avbefolkningen i olika . Man kan dock förmärka en viss diskrepans mellanå ena sidan uttalanden och de dokument av policynatur som har publicerats avbanken för olika biståndsseklorer,och å andra sidan de kriterier förprojeklbedömning som i praktiken tillämpas vid projektplanering och granskningpå fallet. Utskottet noterar i detta sammanhang att Världsbanksgruppensroll för att kanalisera resurser från de rika till de fattiga länderna snarasthar ökat . Sålundahar initiativet i fråga om resursanskaffning till de hårdast drabbade ländernanu alltmera övertagits av den s. k. utvecklingskommittén inom Väridsbanken ochValutafonden. är medlem i kommittén. Motionen730 torde få anses besvarad med den redogörelse som här lämnats. Imotionen 731 föreslås att skall utträda ur Väridsbanksgruppen. Vidareföreslås att skall avvisa regeringens begäran om anslag för delsInternationella utvecklingsfonden, dels de regionala utvecklingsbankerna. Statsmakternasinställning är att våra möjligheteratt påverka Världsbanksgruppen så att denbättre tillgodoser de fattiga folkens behov och krav kan tillvaratas endast omvi stannar kvar inom organisationen. Det råder inget tvivel om att detta ocksåligger i intresse. Iett anförande i framhöll statsrådet vi från svensk sida särskilt haft anledning att redovisaen från politik avvikande mening i vissa frågor. Regeringenföljer Väridsbankens verksamhet med stor uppmärksamhet. Statsrådet tillade attu-länderna själva är ytterst angelägna om en fortsatt hög aktivitet iVäridsbankens hjälpverksamhet. Denregionala institution som åsyftas i motionen 731 är Afrikanska utvecklingsbankenoch dess särskilda fond för mjuk utlåning. Dessa afrikanska institutioner harinte något samband med Väridsbanksgruppen. Afrikanska ochfonden utgör potentiellt mycket viktiga organ för regionalt ekonomisktsamarbete i . Fonden erhåller merparten av sitt kapital från de rikaländerna, men de afrikanska länderna har förbehållits av röststyrkan ifondens styrelse. Medhänvisning till det som här anförts avstyrker utskottet motionen 731. Imotionen 1154 diskuteras frågan om bistånd från Väridsbanksgruppen tillSaigon-regimen i och till . Motionens förslag är liktydigt meddels att inte skall verkställa den i propositionen föreslagnaförskottsbetalningen till innan överenskommelsen om påfyllnaden trätt ikraft, dels att denna överenskommelse skall annulleras om Världsbanksgruppenbeslutar om bistånd till Saigon-regimen eller till före . Utskottetkonstaterar att ifrågavarande överenskommelse om påfyllnaden av IDA:s resurserhar trätt i kraft genom att har godkänt överenskommelsen den 17 januari1975. Härigenom föreligger en förpliktelse för att betala de tvååterstående årsbidragen /76 och 1976/77 i enlighet med propositionensförslag. Underiåtenhel all göra detta skulle innebära att bröt eninternationell överenskommelse. sitionenbegärda bemyndigandet att betala årsbidraget /76 även om nämndaöverenskommelse ej trätt i kraft är således inte längre aktuellt. Detsammagäller det därtill anknutna yrkandet i motionen 1154. Sverigehar konsekvent drivit en negativ inställning till långivning frånVäridsbanksgruppen till efter .Mlende-regimens fall eller till Saigonregimen. Underhänvisning till del som här anförts avstyrker ulskollel motionen 1154 i denna del. 1motionen 730 förordas ökat stöd till FN:s ombildade kapitalfond. Utskottetvill erinra om att upprättades av 1966 årsgeneralförsamling med enbart stöd. Fondens uppgift var att påförmånliga villkor eller gåvobasis lämna bistånd till investeringsprojekt iu-länderna. De sammanlagda bidragen till fonden uppgick lillknappt 5 milj. dollar, huvudsakligen i icke konvertibla valutor. Fram tillbörjan av hade endast ett projekt - till ett värde av - godkänts. Påförslag av ett antal i-länder beslöt generalförsamlingen alt omvandlafonden lill förmån för i första hand de minst utvecklade länderna. Därefter harför första gången vissa i-länder lämnat bidrag till fonden.