bet · FY01SfU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 13 SfU 1975:13 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om sjukförsäkringsförmåner till dem sombegärt undantagande från tilläggspension, m. m. motionen 1975:78 av i (fp)vari hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana ändringari lagen om allmän försäkring att även personer med undanlagande från ATP beredsmöjlighet erhålla grundsjukpenning; motionen 1975:1190 av i (c)och fröken () vari hemställs att hos regeringen begärskyndsam utredning om möjligheter för s. k. hemmadötlrar och jämförbara grupperatt få sjukpenning vid sjukdom; motionen 1975:1191 av i m. (c) vari hemställs alt hos regeringen begär förslag till sådanändring av gällande bestämmelser i lagen om allmän försäkring att även den sombegärt undantagande från ATP skall kunna vara ansluten lill sjukförsäkringen; motionen 1975:1202 av herrar Hyltander (fp) ochJonsson i (fp) vari hemställs alt hos regeringen begär förslag tillnästkommande riksdag om sådana ändringar i lagen om allmän försäkring att ävenden som begärt utträde ur ATP-systemet bereds möjlighet att på proportionelltrimliga villkor kunna ansluta sig till sjukförsäkringen. Lagen om allmän försäkring (AFL) omfattarsjukförsäkringen och den allmänna pensioneringen (folkpensioneringen ochtilläggspensioneringen). De båda försäkringarna är samordnade enligt principenall det inte bör uppkomma vare sig luckor i försäkringsskyddet eller någonform av dubbelersättning. Rätt alt uppbära sjukpenning från sjukförsäkringenföreligger därför i princip till dess ålderspension eller hel förtidspensionbörjar utgå. Försäkringskassa har möjlighet att tillerkänna en försäkrad somåtnjuter sjukpenning förtidspension utan hinder av alt han inte gjort ansökandärom. Sjukpenningutgår till i försäkringskassa inskriven försäkrad under förutsättning antingenatt hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till minstfyratusenfemhundra kronor eller att han är gift och stadigvarande sammanbor medsin make eller, i annat fall, med barn till honom och hans makeeller med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. Densenare försäkringsformen benämns i dagligt tal hemmamakeförsäkringen. Sjukpenningutgår av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Sådaninkomst är inkomst - lön eller naturaförmåner -som försäkrad för år räknat kankomma att tills vidare åtnjuta antingen som arbetstagare (inkomst avanställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Vidbestämmandet av den sjukpenninggrundande inkomsten medräknas inte inkomsteröver sju och ett halvt basbelopp. Har försäkrad inkomst såväl av anställningsom av annat förvärvsarbete bortses vid beräkningen i första hand fråninkomster av sistnämnda slag. Sjukpenning för hemmamakeförsäkrad utgör 8 kr.per dag. Den som tillhör hemmamakeförsäkringen har möjlighet att tecknafrivillig sjukpenningförsäkring. Den sammanlagda sjukpenningen kan i sådantfall uppgå lill högsl . Inkomstav förvärvsarbete, som försäkrad utför under sina aktiva år, grundar rätt tilltilläggspension. Pensionen är avvägd i förhållande till årsinkomsternasstoriek och anlalel verksamma år. Inkomsten hänförs antingen lill inkomst avanställning eller till inkomst av annat förvärvsarbete. Den pensionsgrundandeinkomsten beräknas på summan av inkomst av anställning och inkomst av annatförvärvsarbete i den mån summan överstiger del vid årets ingång gällandebasbeloppet och uppgår lill högst samma belopp. Delbelopp som inte får grunda rätt lill pension avräknas även i detta fall iförsta hand från inkomst av annat förvärvsarbete. Inomsjukförsäkringen finns en viss valfrihet för företagare och andra som harinkomst av annat förvärvsarbete än anställning alt välja en karenstid om 3, 33eller . Däremot finns inte möjlighet att välja pensionsnivå inom tilläggsförsäkringen,om man bortser från rätten att med reducerat belopp göra förtida uttag. Försäkradkan göra anmälan om undanlagande från försäkringen för till-läggspension såvittangår inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Om undantagande skett,tas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst hänsyn endast lill inkomst avanställning. Undanlagande kan återkallas tidigast fr. o. m. del årsskifte sominträffar sedan undantagandel ägt giltighet . Har anmälan omundantagande återkallats, kan den försäkrade inte ånyo göra sådan anmälan.Undantagande från försäkringen för lill-läggspension medför för den försäkradeäven den konsekvensen alt sjukpenningförsäkringen upphör att gälla. Sjukförsäkringenfinansieras lill av socialförsäkringsavgifter från arbetsgivarnaeller sjukförsäkringsavgifter från egenföretagare och andra med inkomst avannat förvärvsarbete än anställning. Staten bidrar med återstoden avkostnaderna för försäkringen. Den som är ansluten lill den s.k. hemmamakeförsäkringen eriägger avgift endast i den mån han är ansluten tillden frivilliga sjukpenningförsäkringen. Tilläggspensioneringenfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivarna och egenföretagarna ellerövriga med inkomst av annat förvärvsarbete. Sjukförsäkringsskyddetför dem som'begärt undantagande Jrån ATP Sammankopplingen mellan sjukförsäkringen ochtilläggspensioneringen tillkom i samband med lagen om allmän försäkring.Sjukpenningen var vid denna lidpunkt och fram till uppdeladpå grundsjukpenning och lilläggssjukpenning. , varsutredningsarbete låg lill grund för reformen, anförde i anslutning till fråganom sammankoppling av de båda försäkringsslagen att den vid sitt ställningslagandebeaktat att lilläggssjukpenningen tillsammans med grundsjukpenningen liksomförtidspenspensionen från folk-och tilläggspensioneringen utgjorde eltriskskydd. Sjukpenningen och förtidspensioneringen borde samordnas så atträtten till sjukpenning i princip upphörde som rätlen tillförtidspension inträdde. Samordningen förutsatte att förmånerna frånsjukförsäkringen och pensioneringen var någorlunda likvärdiga. Dennalikvärdighet riskerade att gå föriorad om man medgav undantagande från endastendera sjukpenningförsäkringen eller tilläggspensioneringen. I praktiken skulleenligt kommittén uppstå stora svårigheter att vid långvarig sjukdom ochinvaliditet dra in en relativt hög sjukpenning och ersätta den med enbart enförhållandevis låg förtidspension från folkpensioneringen. Följden skulle blien oförsvariig extra belastning på sjukpenningförsäkringen. Vidriksdagsbehandlingen avslogs motioner om all företagare skulle kunna begära undantagande fränendast en av försäkringsformerna. (2LU 1962:27 s. 215 ff) motiverade ställningstagandet bl. a. medatt en valfrihet alt tillhöra endast endera tilläggssjukpenning-försäkringeneller tilläggspensioneringen inte var förenlig med den samordning mellansjukförsäkringen och pensioneringen som avsågs med lagen om allmän försäkring.En valfrihet att tillhöra sjukpenningförsäkringen men intetilläggspensioneringen skulle medföra behov av två olika typer av obligatoriskförsäkring för tilläggssjukpenning, en för företagare, som stod utanförtilläggspensioneringen, och en för övriga försäkrade. Om däremot rätten atttillhöra försäkringen för lilläggsjukpenning men ej tilläggspensioneringenskulle avse en sjukpenningförsäkring av den typ, som innefattades i förslagettill lag om allmän försäkring, skulle denna få bygga på den vanskligagränsdragningen mellan sjukdom och invaliditet. Detta syntes utskottet intemöjligt. Utskottet framhöll också att en fristående sjukpenningförsäkring, sombyggde på gränsdragningen mellan sjukdom och invaliditet, skulle ge upphov tilltryck på de pensionsbeviljande organen all dröja med att bevilja pension längreän som normall skulle ha varit fallet.Dessutom påpekade utskottet att den som ansåg sig själv kunna svara förlångtidsskydd också borde kunna ordna kortlidsskyddet på egen hand. Beträffandeökade valmöjligheter vid anslutning lill tilläggspensioneringen uttaladeutskottet all rätt lill anslutning till enbart förlids- och efterlevandeskyddetskulle innebära en lämplig lösning av företagarnas individuellatrygghetsproblem. En valfrihet av delta slag skulle emellertid bryta mot dengrundläggande konstruktionen inom tilläggspensioneringen. Alt bygga in en sådanvalfrihet i systemet skulle därför med största sannolikhet göra deltaohanteriigl. I vart fall skulle reglerna bli synnerligen komplicerade. Underåren 1963-1970 (2LU 1963:44, 1964:22, 1965:9, 1966:4, 1967:9, 1968:3, 1969:6och 1970:4) har motioner i frågan avslagits av med hänvisning tillskälen för ställningstagande 1962. Genombeslut av riksdag blev sjukpenningen skattepliktig och pensionsgrundandeinkomst fr. o. m. . Reformen innebär bl. a. att uppdelningenav sjukpenningen i grundsjukpenning och lilläggssjukpenning liksomsjukpenningklasserna slopats och ersatts av en sjukpenning, som direktanknyter till den sjukpenninggrundande inkomsten. Inkomslgränsen för rätt lillsjukpenning utgör numera . i stället för . För dem som begärtundanlagande från tilläggspensioneringen har omläggningen fått den konsekvensenalt de föriorat den tidigare utgående grundsjukpenningen. Med anledning av eltmotionsyrkande vid riksdag antog övergångsbestämmelser avinnebörd att de som begärt undantagande fick möjlighet att, med verkan fr. o.m. , återkalla delta före utgången av mars månad . Sjukpenning/örmånerför vissa ensamstående Vid riksdag väcktes motioner med yrkandenom införande av sjukpenningförmåner för bl. a. dels hemmadötlrar eller andrasom vårdal åldriga anhöriga mot fritt vivre och därför varit obligatorisktsjukpenning-försäkrade och som efter de anhörigas frånfälle inte hade någonförvärvsinkomst, dels kvinnor som tidigare omfattats av hemmafruförsäkringenmen som inte längre uppfyllde villkoren på grund av makens död eller på grundav all hemmavarande barn uppnått . Med anledning av motionernauttalade andra lagutskottet (2LU 1968:49) alt det för dessa grupper förelåg ettobeaktat behov av försäkringsskydd vid sjukdom och att möjligheterna att gedem rätt all teckna frivillig sjukpenningförsäkring därför borde övervägas.Familjepolitiska kommittén erhöll uppdrag att utreda frågan. Kommitténkonstaterade i sitt belänkande Familjeslöd (SOU 1972:34) beträffande dem somtidigare tillhört hemmamakeförsäkringen att det inte var motiverat att utsträckasjukpenningskyddel - vare sig obligatoriskt eller frivilligt - uteslutande pågrund av ett förutvarande civilstånd eller sam-boendeförhållande. I fråga om des. k. hemmadöltrarna anförde kommittén atthuvudproblemet för dem inte gällde ett ekonomiskt skydd vid sjukdom utanförsörjningsmöjligheterna över huvud tagel och att i regel förvärvsarbetetorde vara den bästa lösningen både från den enskildes och samhällets synpunkt.Om försök till arbetsplacering misslyckades, torde de vidgade möjligheternalill förtidspension erbjuda en lösning i vissa fall. Kommittén fann det intepåkallat att skapa särskilda regler inom den frivilligasjuk-penningtorsäkringen med tanke på det fåtal fall då f d. hemmadötlrar inteerhöll förvärvsarbete eller förtidspension. Riksdagenhar därefter såväl 1973 som 1974 (SfU 1973:21 och 1974:8) avslagit motioner iämnet. Vid behandlingen skedde det med åberopande av de skäl som anförtsav familjepolitiska kommittén. 1974 framhöll utskottet i fråga om dem somtillhört hemmamakeförsäkringen: Sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring är iprincip avsedd alt täcka ett inkomstbortfall vid sjukdom. Vid de speciellaförhållanden som föreligger vid hemmamakeförsäkringen har sjukpenningentillkommit för att läcka de kostnader, som uppstår när den hemarbetande ej kanfullgöra sitt arbete i hemmet. Om den sammanlevnad med make eller likställdeller med minderårigt barn, som förutsätts för tillhörighet till hemmamakeförsäkringen,upphör föreligger enligt utskottets mening inte samma skäl att inom denallmänna försäkringens ram kompensera kostnader för bortfallet av enarbetsinsats i hemmet, som den sjuke eljest skulle utfört för egen räkning. Pågrund härav och då skyddet mot inkomstbortfall vid sjukdom torde varatillgodosett i flertalet fall även då sammanlevnad upphört anser utskottet sigböra vidhålla den ståndpunkt utskottet tidigare intagit i frågan. Enligt gällande bestämmelser kan försäkrad göraanmälan om undanlagande från försäkringen för tilläggspension såvitt angårinkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Om undanlagande skett, las vidberäkning av pensionsgrundande inkomst för tid efter ingången av året nästefter del då anmälan gjorts hänsyn endast till inkomst av anställning.Undantagandet medför även den konsekvensen att sjukförsäkringen såvitt gällerrätten till sjukpenning upphör att gälla. Förede lagändringar som antogs vid riksdag och som innebar attsjukpenningen blev skattepliktig och pensionsgrundande inkomst varsjukpenningen uppdelad i grundsjukpenning och lilläggssjukpenning. Undantagandefrån ATP fick därvid endast den betydelsen alt den försäkrade uteslöts frånrätlen till lilläggssjukpenning, medan skyddet i form av grundsjukpenningfortfarande gällde. Genom att uppdelningen av sjukpenningen och indelningen isjukpenningklasser slopades miste emellertid de som begärt undantagande sittskydd i form av grundsjukpenning. De fick dock genom en särskildövergångsbestämmelse möjlighet all under liden den 1 januari-den 31 mars 1974återkalla undantagandet. 1 motionerna 78, 1191 och1202 kritiseras de konsekvenser i sjukför- säkringshänseendesom en begäran om undantagande medför för företagare och andra med inkomst avannat förvärvsarbete än anställning. Särskilt betonas de försämringar somenligt motionärernas uppfattning blivit följden av riksdagsbeslut. 1motionen 78 begärs sådan ändring i AFL, all även försäkrad som begärtundantagande från ATP fär rätt att uppbära grundsjukpenning, medan motionärernai motionerna 1191 och 1202 vill att rätlen alt tillhöra sjukpenningförsäkringenskall gälla oberoende av om den försäkrade är ansluten till ATP-systemet ellerej. Yrkandenav samma innebörd som de i motionerna 1191 och 1202 väcktes första gången år1962 i samband med att antog lagen om allmän försäkring. avslog vid samtliga tillfällenmotionerna. De skäl som därvid åberopats och som redovisats i inledningen tilldetta betänkande äger alltjämt giltighet. Enligt utskottets mening torde detvara svårt att helt slopa sammankopplingen mellan sjukpenningförsäkringen ochförsäkringen för tilläggspension. är utskottet medvetet om att denaktuella frågan genom riksdagsbeslut kommit i ett i viss mån annatläge. Utskottet tänker härvidlag på den grupp försäkrade som genomsjukpenningreformen mist sin möjlighet alt erhålla grundsjukpenning. Det ärenligt utskottets mening otillfredsställande att dessa inte har möjlighet alli någon form av frivillig försäkring inom den allmänna försäkringens ram beredasig ett grundskydd vid sjukdom. Utskottet är därför berett förorda en översynav gällande bestämmelser i syfte att söka åstadkomma ett sådant grundskydd. Denförordade översynen bör enligt utskottets mening kunna göras an-lingen av denarbetsgrupp inom som i anledning av tidigareriksdagsbeslut (jfr 2LU 1969:46) prövar frågor i anslutning till reglerna omundantagande från ATP eller inom ramen för pensionsålderskommitléns arbete. nu anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda anserutskottet sig ha besvarat motionerna 78, 1191 och 1202. Densom har en åriig sjukpenninggrundande inkomst av . ärobligatoriskt ansluten till sjukpenningförsäkringen och erhåller vid sjukdom ensjukpenning som motsvarar av inkomstbortfallet. Vidare är den varsinkomst understiger nämnda belopp, men som är gift och stadigvarande sammanbormed sin make eller, i annat fall, med barn till honom eller hansmake eller med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn,obligatoriskt ansluten lill den s. k. hemmamakeförsäkringen. 1 det senarefallet utgör sjukpenningen . Hemmamakeförsäkrad har möjlighet attteckna frivillig sjukpenningförsäkring, varvid den sammanlagda sjukpenningenkan uppgå till högst . Sjukpenning som utgår från hemmamakeförsäkringenoch den frivilliga sjukpenningförsäkringen utgör i motsats lill annansjukpenning icke skattepliktig inkomst. Motionärerna i motionen 1190 framhåller att vissagrupper, t. ex. s. k. hemmadöttrar och änkor som inte längre uppfyllervillkoren för hemmamakeförsäkringen och som inte har pension, helt ellerdelvis saknar den sociala trygghet som sjukpenningförsäkringen och möjlighetenatt teckna frivillig sådan försäkring utgör. I den mån hemmadöltrarna, på grundav värdet av förmånerna av kost eller logi, har en sjukpenninggrundande inkomstsom går . blir- menar motionärerna sjukpenningen alltför låg.Motionärerna begär därför skyndsam utredning om de berörda gruppernasmöjligheter att fä sjukpenning vid sjukdom. Fråganom sjukpenningförmåner för hemmadöttrar och för dem som inte uppfyllervillkoren för rätt atl tillhöra hemmamakeförsäkringen har under en följd av årprövats av . Av inledningen till detta betänkande framgår altfamiljepolitiska kommittén (SOU 1972:34) bestämt avvisat tanken på altutsträcka sjukpenningskyddel uteslutande på grund av ett förutvarandecivilstånd eller samboendeförhållande och alt kommittén inte heller funnit detpåkallat atl enbart för f. d. hemmadötlrar skapa särskilda regler inom denfrivilliga sjukpenningförsäkringen. Deskäl mot att utvidga hemmamakeförsäkringen som framförts av kommittén och avriksdagen vid behandlingen av liknande motioner i annat sammanhang äger enligt utskottetsmening alltjämt i hög grad giltighet. Vad särskilt angår uttalandel i motionenatl hemmadöltrarna ofta erhåller en låg sjukpenning vill utskottet som sinmening uttala, att detta förhållande i och för sig inte utgör skäl att förhemmadöttrarna skapa särregler inom sjukförsäkringen, vilka innebär avsteg frånprincipen att sjukpenningen inte får överstiga inkomstbortfallet. På grund avdel anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1190. 1. beträffande möjlighet för den som begärtundantagande från ATP alt vara ansluten till sjukpenningförsäkringen alt riks dagen a) medanledning av motionerna 1975:78, 1975:1191 och 1975:1202 ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört, b) avslårde under a) upptagna motionerna i den mån de inte kan anses besvarade genom vadutskottet ovan anfört och hemställt; 2. beträffande rätt lill sjukpenning förhemmadöttrar m. fl. att avslår motionen 1975:1190. Närvarande:herrar Carisson i (c). (), Ringaby* (m), Karisson iRonneby (s), i Nennesholm (c), Hyltander (fp), (), frökenPehrsson (c), herrar (), (), i (s), i (c), i (s), i (s)och i (s). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. beträffanderätt till sjukpenning for hemmadötlrar m. fi. av herrar Carisson iVikmanshyttan (c), Ringaby (rn), i Nennesholm (c), fröken (), herrar () och i (c) vilka anser dels alt del avsnitt av utskottets yttrande på s. 7som börjar med "Frågan om" och slutar med "motionen 1190. "bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning atl det finns brister i den sociala trygghetenbl. a. när del gäller s. k. hemmadötlrar som vårdar sjuka eller åldrigaanhöriga. Den värdefulla sociala insats som deras arbete innebär ger dem sällanannat ekonomiskt utbyte än att de får fritt vivre hos den eller dem de vårdar.Värdet härav utgör deras enda inkomst och detta medför att de oftast ärberättigade lill en mycket låg sjukpenning vid sjukdom. 1 de fall de på grundav okunnighet om gällande regler förbiser alt anmäla atl de har dennasjukpenninggrundande inkomst kommer någon sjukpenning över huvud taget inteatl utgå. Enligt utskottets mening börden angivna gruppen försäkrade gesmöjlighet all få en sjukpenning, som bättre svarar mot det faktiska värdel av derasarbetsinsats, oavsett atl den de vårdar inteförmår ge dem skälig ersättning för arbetet. Utskottet finner det vidareangelägel alt hemmadöltrarna får behålla sin sjukpenning, när den de vårdatavlider, så länge de slår ulan annan försörjningsmöjlighet. Del .senare börenligt utskottets mening även gälla dem som tillhör hemmamakeförsäkringen mensom t. ex. på grund av makes död enligt de nuvarande reglerna inte längre lärtillhöra denna försäkring. delsatl utskottet under 2 bort hemställa atl med bifall till motionen 1975:1190hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag om möjligheter för s. k.hemmadöttrar och jämförbara grupper atl få sjukpenning vid sjukdom. GOTAB 75 9136 1975