bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Skyldigheten för statliga organ att anlita Allmännaförlaget i vissa fall föreslås i motionen 1974:249 bli upphävd. hartidigare såväl 1972 som 1973 avvisat förslag av samma innebörd. som dåhänvisar motionärerna till att kunderna riktat mycken kritik mot föriagetsverksamhet. Allmänna föriaget borde, menar de, "ges samma villkor somövriga föriag". Allmännaföriaget har, såsom framgår av den redogörelse som lämnats ovan, enligtriksdagens beslut övertagit samordningsuppgifter som förut åviladestatskontorets tryckeriexpedition. Genom föriagets försorg genomförs enomfattande upphandling av tryckeritjänster som ger ett stort antal tryckeriermöjlighet till effektiv konkurrens om leveranser till staten. Att staten harett speciellt samordnande organ när det gäller framställning av tryck är enligtutskottets mening en naturlig och rationell ordning. Föriaget får i fråga omsin nu nämnda funktion betraktas närmast som ett till statsförvaltningenknutet serviceorgan, låt vara organiserat i bolagsform. Förhållandet mellanföriaget och dess uppdragsgivare inom förvaltningen torde såvitt utskottet kanbedöma vara väsentligt mera positivt än vad motionärerna vill göra gällande.Med hänvisning till vad här sagts avstyrker utskottet motionen 1974:249. Mot utskottets beslut reserverade sig samtligaborgeriiga ledamöter vilka ansåg att utskottet i stället bort dels hemställa omriksdagens bifall till motionen, dels anföra följande: Skyldigheten för statliga organ att anlita Allmännaförlaget i vissa fall föreslås i motionen 1974:249 bli upphävd. hartidigare såväl 1972 som 1973avvisat förslag av samma innebörd. som då hänvisar motionärerna till attkunderna riktat mycket kritik mot föriagets verksamhet. Allmänna föriagetborde, menar de, "ges samma villkor som övriga föriag". Starkkritik har, bl. a. av , riktats mot Allmänna förlagets sättatt utöva sin funktion som samordnare av utgivningen av statligt tryck. Att destatliga myndigheterna så snart det är fråga om någon mera kostnadskrävandeframställning av trycksaker skall - om dispens inte ges - vara skyldiga attanlita Allmänna föriagets tjänster framstår som mindre lämpligt. Dåvarandechefen för industridepartementet deklarerade både 1970 och 1971 att dettaobligatorium inte skulle bibehållas längre än nödvändigt. Utskottet anser ilikhet med motionärerna att har goda skäl att begära att Kungl. Maj:tnu vidtar åtgärder för obligatoriets avskaffande. beslöt (efter voteringoch lottning) bifalla reservationen och sålunda med bifall till motionen1974:249 hos Kungl. Maj:t hemställa om upphävande av skyldigheten för statligaorgan att i vissa fall anlita AB Allmänna föriaget. 1 detta sammanhang kan vidare nämnas attfinansminister i besvarade en av herrWirtén (fp) framställd fråga (nr 245) om statlig myndighets skyldighet att vidtrycksaksframställning samråda med Allmänna föriaget. Finansministern framhöllinledningsvis att samrådsskyldighet för statliga myndigheter i publikationsfrågorhade existerat långt före Allmänna föriagets tillkomst. skeddedetta samråd genom statens tryckerisakkunniga och genom statskontoret.Motiven för detta hade, enligt finansministern, varit och var fortfarande att"det inte kan betraktas som rationellt att vid varje myndighet bygga uppen egen kompetens inom tryckeriområdet". Myndigheterna behöver därförsakkunnig hjälp från ett centralt organ. Härefter anförde finansministernföljande; Ett av motiven för Allmänna föriagets tillkomst år1969 var också att åstadkomma en samordning av den statligapublikationsverksamheten. En sådan samordning förutsätter att det centralaorganet ges möjlighet att lämna råd. VidAllmänna föriagets tillkomst tillgodosågs behovet av samråd genom skyldighetenatt anlita Allmänna föriaget, När nu denna skyldighet till följd av riksdagensbeslut har upphävts är det naturiigt att ålägga myndigheterna att åtminstoneinhämta råd från Allmänna föriaget. Alternativettill denna ordning hade närmast varit att i någon form återupprättastatskontorets tryckeriexpedition, vars tidigare personal för övrigt i storutsträckning flyttade över till Allmänna föriaget. Detta alternativ haremellertid regeringen bedömt som mindre ändamålsenligt. Jagvill slutligen erinra om att frågan om samrådsskyldighet i publikationsfrågorinte berördes i beslut, som enbart avsåg skyldigheten att anlitaAllmänna föriaget vid trycksaksframställning. Frågeställaren, , framhöll att det varjeår sedan Allmänna föriagets tillkomst varit strid om föriagets "monopol påbeställning av statliga trycksaker". Med hänvisning till riksdagsbesluteti ansåg han KU 1975:12 -170 detanmärkningsvärt att den nya kungörelsen innehåller "en ny form avobligatorium". Härefter anförde han följande: skall ett obligatoriskt samråd med Allmännaföriaget ske innan anbud infordras eller Allmänna föriaget anlitas förtryckningen. Självklart innebär ett sådant obligatoriskt samråd ett stortförsprång före konkurrenter. Med den uppsättning av fackfolk som Allmännaföriaget har till sitt förfogande torde det vara ganska lätt att övertyga denbeställande myndigheten om att "det bästa resultatet nås" om Allmännaförlaget får ta hand om beställningen. Ävenom inte i sitt beslut direkt sade ifrån att samråd med Allmännaföriaget inte får förekomma måste riksdagsbeslutets anda innebära att någotsådant samråd inte heller skulle förekomma. Därmed har frågan också fått enkonstitutionell sida som bör prövas på sedvanligt sätt. Det framstår, tyckerjag, mycket klart att förfaringssättet inte är i överensstämmelse medriksdagens beslut. Av den fortsatta diskussionen framgick bl. a. attfinansministern vidhöll att regeringen inte "i något avseende överträttriksdagens beslut eller gjort någonting som icke står i överensstämmelse medriksdagens beslut" och att det inte längre var fråga om någon"monopolställning". menade däremot att "det måste havarit riksdagsbeslutets mening att inte heller samrådet skulle vara kvar utanatt full likställdhet skulle råda mellan Allmänna föriaget och övrigatryckerier". Finansministern protesterade mot denna tolkning avriksdagsbeslutet och framhöll att "det är varje myndighets eget avgörandevar man beställer sitt tryck någonstans". I detta sammanhang kan slutligen nämnas att Kungl.Maj:t den 28 juni 1974lämnat två framställningar - dels från vid , delsfrån försvarets brevskola - om befrielse från skyldighet att anlita resp. ABAllmänna Föriaget och utan åtgärd. Maj:t hänvisat till den nya kungörelsen (1974:335) om framställningoch utgivning av publikation, blankett eller annat tryckalster för statensräkning. Beträffande den sistnämnda framställningen (från försvaretsbrevskola) har Kungl. Maj:t också hänvisat till utfärdadeföreskrifter för m. fi. De nu aktuella besluten har intagitsi statsrådsprotokollet över finansärenden (nr A 79, A 80 och A86). PMangående regeringens åtgärder med anledning av beslut omförsöksverksamhet avseende förbättring av fastighetsstrukturen i skogsmark För att förbättra fastighetsindelningen,beträffande närmast skogsmark, genom samordnade förrättningar enligtfastighetsbildningslagen (FBL 1970:988) föreslogs i motionen 1974:585 (m, s, c,fp) att lantmäteritaxan skulle nedsättas för ett s. k. pilotprojekt. anförde isitt betänkande härom följande (CU 1974:15 s. 2): Enligt vad utskottet erfarit har inom Kungl. Maj:tskansli i samråd med lantmäteri-, lantbruks- och skogsmyndigheterna övervägts enförsöksverksamhet med samma syfte - nämligen att få underlag för övervägaiidenom lämplig inriktning av insatser för förbättring av fastighetsstrukturen iskogsmarker och lämplig metodik vid genomförandet. Tanken har varit attlänsstyrelserna - som enligt FBL kan påkalla fastighetsreglering av störrebetydelse från allmän synpunkt - skulle i samråd med lantbruksnämnd ochskogsstyrelse föreslå försöksobjekt. Preliminärt skulle kostnaderna uppgå till200 . för vissa inledande insatser och därefter till ca 3 milj. kr. Enförbättring av fastighetsstrukturen i områden med stark ägosplittring iskogsmarker kan få betydande positiva effekter. Om den fortsatta beredningeninte leder till annat bör sålunda Kungl. Maj:t vara oförhindrad att initiera åtgärderi detta syfte. Anslcskfnstruktionen ger med ett sådant uttalande möjlighet attställa medel till förfogande. Vad utskottet anfört bör i anledning avmotionen som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. Med bifall till utskottets hemställan att med anledning av motionen 1974:585 som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om vissa åtgärder föratt förb" a fastighetsindelningen m. m. (rskr 1974:89). har i skrivelse till -med hänvisning till sin anslagsframställning för /76 och underåberopande av bl. a. beslut med anledning av nämnda motion -hemställt om bemyndigande att under innevarande budgetår överskrida anslagetför allmänna myndighetsuppgifter med högst . för försöksverksamhetavseende förbättring av fastighetsstrukturen i skogsmark. Skrivelsen redovisasi underbilaga. Kungl.Maj:t beslöt lämna framställningen om ytterligare medelutan bifall och anförde därvid följande: "Kungl. Maj:t finner detangeläget att lantmäteriverket utvecklar rationella och ekonomiska metoderäven för sådana lantmäteriförrättningar som avser skogsmark i områden medstark ägosplittring. Maj:t förutsätter dock att de åtgärder som härvidkan bli aktuella i viss omfattning kan rymmas inom ramen för anvisade medel.Kungl. Maj:t erinrar vidare om de möjligheter till statligt bidrag tillfastighetsägares förrättningskostnader som följder av bestämmel- sernai kungörelsen (1967:453) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering m.m." Ärendet, som intagits i statsrådsprotokollet över bostadsärenden, haravgjorts efter gemensam beredning mellan bostads-, finans- och jordbruksdepartementen. Civilutskottethar i sitt betänkande (1975:5) med anledning av budgetpropositionen såvittgälleranslag till bl. a. lantmäteriväsendet anfört följande. Departementschefen har vid medelsberäkningen tilllantmäteriverket för programmet Vissa allmänna myndighetsuppgifter utgått frånatt verksamheten främst bör inriktas på åtgärder i syfie att ytterligarerationalisera förrättningshandläggningar och tekniska metoder för mätning ochkartframställning. Inomdet sistnämnda programmet falleräven den planerade försöksverksamhetenavseende förbättring av fastighetsstrukturen i skogsmark i områden med starkägosplittring. anförde till riksdag (CU 1974:15 s. 2)att en sådan förbättring kan få betydande positiva effekter samt att Kungl.Maj:t skulle - om den fortsatta beredningen inte leder till annat - varaoförhindrad att initiera åtgärder i detta syfte. Anslagskonstruktionen ger,anförde utskottet, med ett sådant uttalande möjlighet att ställa medel tillförfogande. Som refereras i budgetpropositionen har Kungl. Maj:t lämnat utanbifall en lantmäteristyrelsens framställning om särskilda medel för innevarandebudgetår. För nästa budgetår förutsätts att en verksamhet med utveckling avrationella och ekonomiska metoder för lantmäteriförrättningar i här aktuelltsyfte skall rymmas inom den föreslagna anslagsramen. Utskottethar ingen erinran mot departementschefens sålunda redovisade bedömning. Skulleav olika skäl det förutsatta anslagsutrymmet inte uppstå ger - som utskottetanförde - anslagskonstruktionen möjlighet för regeringen att ställaerforderiiga medel till förfogande. Riksdagenhar godkänt civilutskottets betänkande. STATENSLANTMÄTERI VERK Dnr 309-42-74 Försöksverksamhetavseende förbättring av fästlghetsstrukturen i skogsmark I anslagsframställningen för /76 harlantmäteriverket bl. a. föreslagit att särskilda medel skall anvisas för vissförsöksverksamhet avseende förbättring av fastighetsstrukturen i skogsmark.Som framgår av redovisningen i anslagsframställningen har bedömt atten förbättring av fastighetsstrukturen i områden med stark ägosplittring kanfå betydande positiva effekter. har därför ställt sig positiv till enförsöksverksamhet. Frågan har beretts vidare inom lantmäteriverket. Det harframkommit att förutsättningar finns att mycket snart påbörja försöksverksamhetav åsyftat slag, om behövliga medel ställs till förfogande. Med åberopande avdet som anförts i anslagsframställningen och i civilutskottets av riksdagengodkända utlåtande 1974:15 får lantmäteriverket hemställa om att särskildamedel ställs till förfogande för det angivna ändamålet möjligt underinnevarande budgetår. Som redovisats i verkets anslagsframställning /76 behövs i första hand medel för vissa inledande insatser.Sådana insatser krävs för att själva försöksverksamheten över huvud taget skallkunna komma till stånd och utgör - om än i varierande utsträckning - enförutsättning för varie särskilt rationaliseringsprojekt som tas med iförsöksverksamheten. Det är därför angeläget att medel för ändamålet blirtillgängliga möjligt. 1 anslagsframställningen har lantmäteriverketuppskattat behovet av medel för de inledande insatserna till omkring 250 000kr. per budgetår av två eller . Medlen avses i stort settanvändas för att göra det möjligt att inom några län avdela lämplig personalför att .inom huvudsakligen lantmäteriorganisationen ägna sig åt de aktuellaarbetsuppgifterna. Om medel ställs till förfogande finns det möjlighet attkomma i gång med de åsyftade inledande insatserna mycket snabbt. Lantmäteriverketföreslår att för innevarande verksamhetsår beräknas , för ändamålet. Självaförsöksverksamheten kommer i huvudsak att genomföras som fastighetsregleringarenligt fastighetsbildningslagen, handlagda av fastighetsbildningsmyndighet.Eftersom vissa inledande insatser enligt vad som sagts bör ske först kanförrättningsverksamhet komma i gång först . I viss utsträckningfinns emellertid projekt som kan beräknas bli påbörjade redan under innevarandebudgetår, förutsatt att behövliga me- har i anslagsframställningen bedömtbe.hovet av särskilda medel för själva förrättningsverksamheten till ett beloppav storleksordningen . om verksamheten genomförs underen femårsperiod. För innevarande budgetår föreslår lantmäteriverket att ettbelopp om . ställs till förfogande. Bådeunder inledningsskedet och under det därefter följande skedet behövs centralalednings- och utvärderingsinsatser av lantmäteriverket. Dessa insatser bedömsåtminstone tills vidare kunna göras inom ramen för ordinarie anslag. Det synesemellertid vara lämpligt att möjlighet finns att disponera de särskildaresurser som anslås för försöksverksamheten också för centrala insatser, omanledning till detta uppkommer. Sammanlagtberäknas medelsbehovet enligt det anförda till . För innevarande budgetår föreslås att de behövligamedlen ställs till förfogande genom ett bemyndigande för lantmäteriverket attöverskrida anslaget för allmänna myndighetuppgifter med högst det angivnabeloppet, dvs. Ett särskilt delprogram. Ig, bör inrättas för denverksamhet som skall finansieras med dessa medel. Såsnart åsyftat bemyndigande har meddelats bör länsstyrelserna i de län därförsöksverksamhet lämpligen i första hand bör komma till stånd beredastillfälle att ange behovet av medel för inledande insatser under innevarandebudgetår. De län som bör komma i fråga i första omgången är ,, och (jfr anslagsframställningen). Deberörda länsstyrelserna bör också beredas tillfälle att så snart det är möjligtföreslå försöksobjekt i samråd med lantbruksnämnden och ilänet. Besluti central nivå om beviljande av medel, om val av försöksobjekt och omgrundläggande riktlinjer har i anslagsframställningen förutsatts skola meddelasav Kungl. Formellt lämpligare synes emellertid med angivenanslagskonstruktion vara att lantmäteriverket beslutar i dessa frågor i samrådmed lantbruksstyrelsen och men underställer beslutet Kungl.Maj:t för godkännande. Beslutom val av försöksobjekt och om beviljande av medel för visst projekt börförbindas med behövliga grundläggande riktlinjer för försöksverksamheten medavseende på dennas syfte och uppläggning med hänsyn bl. a. till omfattningenoch inriktningen av de insatser som skall bestridas med de här aktuellasärskilda medlen. Beviljademedel bör genom lantmäteriverkets försorg anvisas de myndigheter som skallsvara för de praktiska insatserna. Såväl de inledande insatserna som självaförsöksverksamheten bör bedrivas i nära kontakt med lantbruksnämnd ochskogsvårdsstyrelse. Som framgår av vad som sägs i anslagsframställningenavser lantmäteriverket att vid det centrala utvecklings- oc+iuppföljningsarbetet samråda med vissa berörda myndigheter och organisationerinom ramen för den sedan fiera år etablerade beredningsgruppen för skogligastrukturfrågor. På grund av vad som sålunda anförts hemställerlantmäteriverket om bemyndigande att under innevarande budgetår överskridaanslaget för allmänna myndighetsuppgifter med högst . förförsöksverksamhet avseende förbättring av fastighetsstrukturen i skogsmark. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektörens ställföreträdare, tekniskedirektören . I den slutliga handläggningen har även deltagitadministrative direktören , tekniske direktören samtbyråchefen , föredragande. PMmed vissa uppgifter om frågor beträffande rörliga krediter försvarsväsendetm. I finansplanen och därefter ikompletteringspropositionen redovisas förslag till disposition avröriiga krediter hos som, sedan beslutat, skallställas till förfogande för vissa myndigheter och bolag (se årets finansplan s.52-53). 1972års försvarsbeslut (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231) innebar en nyinriktning av totalförsvaret. En allmän utgångspunkt härvidlag är attkostnaderna för fredsorganisationen och övriga fasta kostnader måste begränsas.Som ett led i denna strävan pågår en intensiv rationaliseringsverksamhet föratt bl. a. minska förvaltningsorganisationen. Fråganom en röriig kredit för investeringar i rationaliseringssyfte inomförsvarsväsendet har behandlats av 1972 och riksdagar. I samband med1972 års försvarsbeslut uttalade försvarsutskottet (FöU 1972:17 s. 40 och 62)att särskilda åtgärder kunde behöva vidtas för att underiätta denrationaliseringsverksamhet som pågick eller planerades. Enligt utskottetsmening borde i första hand övervägas att tillhandahålla en rörlig kredit försådana investeringar som är kapitalkrävande men ger god rationaliseringseffekt.Det borde ankomma på Kungl. Maj:t att lämna förslag i denna fråga. Riksdagengav som sin mening regeringen till känna vad utskottet hade anfört (rskr1972:231). Försvarsutskottetuttalade vid riksdag (FöU 1973:16 s. 23-25) beträffanderationaliseringsverksamheten inom det militära försvaret bl. a. att man i ettsystem med årliga utgiftsramar kan vinna påtagliga fördelar om medel på vissavillkor står till förfogande för användning vid sidan av utgiftsramen för resp.budgetår. Beträffande investeringar som är kapitalkrävande men ger godrationaliseringseffekt ansåg utskottet det vara angeläget att vidta åtgärderför att underiätta genomförandet. 1 första hand borde komma i fråga en rörligkredit för ändamålet. gav som sin mening regeringen till känna vadutskottet hade anfört (rskr 1973:195). Fråganbehandlades ånyo vid riksdag. 1 sitt av godkända betänkandeuttalade försvarsutskottet bl. a. följande (FöU 1974:19 s. 15-16): Med hänsyn till nödvändigheten att utnyttja allamöjligheter för att begränsa utgifterna för försvarets fredsorganisation anserutskottet att de olika projekt för omorganisation m. m. i rationaliseringssyftesom pågår och planeras bör underlättas genom att en röriig kredit ställs tillförfogande för i detta sammanhang nödvändiga byggnadsinvesteringar. Somframhölls av riksdag skulle möjligheten att disponera en räntebelagdröriig kredit ge planeringen för rationaliseringsverksamheten större stadga.Enligt de planer som föreligger för nästa budgetår kan ett behov av sådankredit uppstå. bör nu uppdra åt regeringen att beräkna behovet av enröriig kredit för det militära försvaret och att i den mån sådant behovföreligger lämna förslag härom till . I detta sammanhang vill utskottet erinra om att1973 års riksdag (FöU 1973:8 s. 4, rskr 1973:62) har uttalat att försvaretsmaterielverk bör ges möjligheter att åstadkomma en utjämning ibetalningshänseende mellan olika budgetår. Utskottet förutsätter att regeringenvidtar åtgärder i enlighet med beslut. hemställan gick ut på attregeringen skulle beräkna behovet av en rörlig kredit för investeringar irationaliseringssyfte och lämna förslag härom till . beslöt ienlighet med utskottets hemställan. I årets budgetproposition(prop. 1975:1, bil. 6 s. 38) uttalas följande: Beträffande sådana investeringar som är enförutsättning för att anbefallda personalminskningar skall kunna genomförasanser överbefälhavaren att erforderliga medel bör tillföras försvarsmakten iform av långsiktiga krediter, som återbetalas i takt med erhållnarationaliseringsvinster. försvarsutskott (FöU 1974:19) har uttalatatt Kungl. Maj:t bör beräkna behovet av en rörlig kredit för investeringar irationaliseringssyfte och lämna förslag härom till . Enligt inlämnadeprogramplaner föreligger inga behov av sådana krediter under budgetåret1975/76. Jag vill i detta sammanhang erinra om avsikten med den rörliga kreditsom ställs till vissa myndigheters förfogande. Krediten skall användas för atttäcka kassamässiga underskott som kan föreligga vid budgetåresskifte på grundav att myndigheten inte helt får betalning för sina tjänster under det budgetårde lämnas samt för att utjämna tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsfiuktuationer under ett löpande budgetår (prop. 2 s. 18, SU 1970:18, rskr 1970:16). Undersenare år har s y s t e m e t för prisreglering av de militära försvaretsutgifter varit en central planeringsfråga. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande har jag tillkallat tre sakkunniga med uppgifi att utvärdera erfarenheternaav nuvarande system för prisreglering av det militära försvarets ochcivilförsvarets utgifter samt att analysera nuvarande och alternativa system.I direktiven anges att utredningens resultat bör föreligga vid ingången av år1975 och utgöra grund för försvarsutredningens övervägande ochställningstagande till metod för prisreglering av försvarsut-gifterna. Något uttlande i anledning av försvarsutskottetserinran beträffande åtgärder- i syfte att ge försvarets materialverkmöjligheter att åstadkomma en utjämning i betalningshänseende mellan olikabudgetår görs inte i budgetpropositionen. Enligtuppgift torde de berörda frågorna komma att behandlas av 1974 årsförsvarsutredning. I det sammanhanget hänvisas till försvarsutskottetsbetänkande FöU 1975:13. PMrörande bemyndiganderegler i lagen 1962:381 om allmän försäkring i fråga omtillämpningen av tandvårdsförsäkringen Den allmänna tandvårdsförsäkringen, som inordnatsunder den allmänna försäkringen, gäller från . Med giltighetfrån nyssnämnda datum utfärdades enligt bemyndigande i 2 kap. 3ij lagen (1962:381) om allmän försäkring Kungl. Maj:ts tandvårdstaxa(1973:638), som bl. innehåller en förteckning över arvoden för tandläkarnasolika åtgärder. Enligt förteckningen arvoderas det övervägande antalet olikatandarbeten med en fast taxa inom vissa latituder. För vissa arbeten utgårdock i stället arvode efter tidsåtgång. Fråganom arvodessättet diskuterades ingående under förarbetena. Departementschefenuttalade i propositionen till tandvårdsreformen (1973:45) att det övervägandeantalet privatpraktiserande tandläkare debiterr.de efter antalet behandlingaroch att deras inkomstsättning således blev direkt relaterad till utfördprestation. Departementschefen fann det inte möjligt att nu ändra på dettaförhållande men framhöll att en noggrann uppföljning borde göras av taxanseffekter redan från början och möjligheter öppnas att snabbt göra deförändringar i ersättningssystemet som kunde vara motiverade. Det kunde enligtdepartementschefen ankomma på att pröva frågan om enförsöksverksamhet med alternativa ersättningssystem sedan erfarenhet vunnitsav de föreslagna taxereglerna. Därvid borde även ett system med rentimersättning prövas.