bet · FY01JuU6 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 6 JuU 1975:6 Justitieutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller domstolsväsendetm. m. jämte motioner Regeringen har i propositionen 1975:1 bilaga 4 ()under punkten D 1 (s. 53 och 54) föreslagit att till Domstolsverketför /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1975:1126 av () och fruKarisson (c) yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 2 delvis) att riksdagenbeslutar atl företa de ändringar i anslagen till och förnästa budgetår, som föranleds av ett uppskov med inrättandet av den nyacentralmyndigheten för lill . Enligt tidigare riksdagsbeslut skall en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet m. m. inrättas i den Ijuli 1975 (prop. 4, JuU 1972:8, rskr 1972:159, JuU 1973:24, rskr1973:221, prop. 1974:1, bil. 4, JuU 1974:6, rskr 1974:128). har i ärbl. a. beslutat riktlinjer för den nya domstolsförvaltningen (prop. 1974:149,JuU 1975:1, rskr 1975:1). På den nya myndigheten skall bl. a. ankomma deuppgifter som f. n. åvilar domstolsväsendets organisalionsnämnd (). Isamband med behandlingen av frågan om riktlinjerna för den nyadomslolsförvaltningen upptog utskottet lill prövning ett i den väckta motionen 1975:1126 framställt yrkande om att riksdagenskall besluta att uppskjuta inrättandet av den centrala myndigheten fördomstolsväsendet lill . På hemställan av utskottet avslog riksdagenyrkandet. 1 samma motion yrkas alt företar de ändringar i anslagentill och den nya centralmyndigheten för nästa budgetår, som föranleds avdel i motionen föreslagna uppskovet. I följd av ställningstagandelill frågan om uppskov med centralmyndighetens inrättande avstyrker utskottetbifall lillmolionen 1975:1126 såvitt däri yrkats ändringar i anslagen till DONoch (yrkande 2 delvis). Utskottet,som inte funnit anledning till erinran mol regeringens medelsberäkning,tillstyrker förslaget under punkten D 1 i propositionen. att med avslag på motionen 1975:1126såvitt nu är i fråga (yrkande 2 delvis) till för budgetåret1975/76 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten D 2 (s. 54-59) föreslagitriksdagen alt dels bemyndiga regeringen att inrätta de ordinarie tjänster förhovrättsråd i Fo 24 och de ordinarie tjänster för rådman i Fo 24 som förordatsi propositionen, dels lill Allmänna domstolarna för /76 anvisaett förslagsanslag av . I motionen 1975:450 av fru () yrkas attriksdagen hemställer att frågan om ersättning för föriorad arbetsförtjänst vidtjänstgöring som nämndeman utreds samt att domstolsväsendets organisationsnämndges i uppdrag all verkställa denna utredning. Imotionen 1975:1118 av m. fl. (m, c) yrkas alt ianslutning till prövningen av anslaget D 2 Allmänna domstolarna dels gerregeringen till känna att ordinarie tjänst som rådman bör inrättas vid varderaMölndals tingsrätt och , dels höjer anslaget i erforderligutsträckning, dels bemyndigar regeringen att inrätta dessa tjänster. Regeringens förslag till medelsanvisning underifrågavarande punkt innebär bl. a. att för medel beräknas förytterligare ett förordnande att bestrida på hovrältslagman och ytterligare ettförordnande all bestrida på hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning,ankommande göromål, varigenom ytteriigare en extra avdelning kan inrättas vidhovrätten, saml atl i hovrätten över och skall inrättas tvåtjänster för hovrättsråd i utbyte mol två extra ledamöter. Vidare föreslåsinrättande av en tjänst .Som rådman i envar av Svarilösa, ochFärentuna, , och tingsrätter, i Kalmartingsrätt och i utbyte mol en tingsfiskal. Frånanslaget bestrids även kostnaderna för ersättningar till nämndemän m. fl. Ipropositionen förutskickardepartemenschefen att han avseratt senare föreslåregeringen att det nuvarande dagarvodet till nämndemän, , höjs till 130kr. fr. o. m. . Sammanlagtavser regeringens förslag till medelsanvisning . I motionen 1975:1118 framhålls - i enlighet medhovrättens för anslagsframställning för /76 - alten tjänst för rådman bör inrättas vid envar av och Mölndalstingsrätter. Motionärerna hänvisar bl. a. till viss statistik övermålutvecklingen samt beträffande tilldet unika förhållandet atl antalet tvistemål där åriigen är större än antaletbrottmål. Det stora antalet tvistemål vid medför enligtmotionärerna extra arbetsbelastning bl. a. på grund av att tvistemålen till skillnadfrån brottmålen kräver medverkan av tre juristdomare. Om en rådmanstjänslinrättas vid , kan enligt motionärerna en över medelsreservenavlönad tjänst som tingsfiskal dras in. Yrkandet går ut på att skalldels ge regeringen lill känna alt en ordinarie tjänst för rådman bör inrättasvid envar av och tingsrätter, dels höja anslaget ierforderiig utsträckning, dels ock bemyndiga regeringen att inrättaifrågavarande tjänster. tillgänglig statistik visar ett målantal per ordinarie domare vidMölndals tingsrätt som enligt tillämpade normer för beräkning avarbetsbelastningen vid tingsrätterna inle motiverar inrättandet av ytterligareen rådmanstjänsl vid tingsrätten. Enligt samma normer föreligger däremot behovav arbelskraflsförstärkning såväl vid som vid vissa andratingsrätter. För fierialet av dessa innebär budgetpropositionen atl ytteriigareen tjänst som rådman inrättas, i några fall i utbyte mot en tingsfiskal. Vadmotionärerna anför motiverar enligt utskottets mening inle en prioritering avVarbergs tingsrätt framför de tingsrätter som enligt till-lämpade normer harbehov av en ytteriigare rådmanstjänst men inte erhåller någon förstärkningenligt regeringens förslag. Underhänvisning till det anförda kan utskottet inte tillstyrka motionärernasönskemål. Utskottet vill dock i anledning av motionen understryka attutvecklingen vid tingsrätterna bör följas med uppmärksamhet när det gällerbehovet av ytteriigare ordinarie domartjähster. Från mera allmännautgångspunkter kan tilläggas att en så schematisk metod som alt mäta arbetsbelastningenmed ledning av antalet mål per domare inle kan anses ge en rättvisande bild aven domstols arbetsbörda. Även andra faktorer måste tas med vid bedömningensåsom målens art och svårighetsgrad, antalet inskrivningsärenden ochomfattningen av det administrativa arbetet. Närmare överväganden härvidlagtorde göras av de sakkunniga, som tillkallats för att utreda frågan om metoderför att mäta arbetsbelastningen i tingsrätterna (Ju 1973:13). Imotionen 1975:450 tas upp ett spörsmål angående dagarvodet till nämndemän.Enligt kungörelsen (1967:358) om ersättning till nämndemän m. fi. ägernämndeman samt juryman i tryckfrihetsmål vid tjänstgöring i tingsrätt erhålladagarvode samt resekostnadsersättning och traktamente. Dagarvode utgår förvarje sammanträdesdag och i vissa fall även för resdagar. fram lill , då det höjdes till . Som ovanangivits förulskickas i budgetpropositionen en höjning av arvodet till . 1*1975. Motionären hänvisar lill en undersökning vidsocialhögskolan i enligt vilken nämndemännen vid tingsrätterna intekan anses vara representativa för befolkningen. Enligt undersökningen är denförhållandevis dåliga ersättningen orsaken härtill. Motionären framhåller atttjänstgöring som nämndeman för personer ur vissa yrkesgrupper, t. ex. egnaföretagare eller privalanslällda, innebär en ren ekonomisk föriust, eftersom degår miste om inkomst . Enligt motionären tordeersättningsreglernas nuvarande utformning göra det synnerligen svårt attrekrytera nämndemän från dessa grupper. Motionären pekar vidare på detförhållandet, att för andra yrkesgrupper föriusten blir ringa. Statstjänstemänär exempelvis berättigade till tjänstledighet med s. k. A-avdrag vidtjänstgöring som nämndeman. Molionären anser att ett schablonbelopp bordekunna fastställas att utgå till de nämndemän som kan påvisa all de går miste ominkomst under tjänstgöring som nämndeman. Yrkandet går ut på att domstolsväsendetsorganisalionsnämnd skall få i uppdrag atl utreda frågan om ersättning förföriorad arbetsförtjänst för nämndemän. Fråganom nämndemannaarvodets storlek har åtskilliga gånger varit föremål förriksdagens prövning (se SU 1951:2, SU 1962:2, SU 1967:2, JuU 1971:5 och JuU1973:8). har därvid intagit den ståndpunkten att gottgörelsen börbestämmas så atl den inle förändrar uppdragets karaktär av förtroendeuppdrag.Samtidigt har det emellertid framhållits som angelägel att nämndemännen intevidkänns sådana kostnader för fullgörande av sitt uppdrag, all urvalet avnämndemän i realiteten begränsas till personer som har ekonomiskaförutsättningar all motta uppdraget. Del har också betonats all hithörandefrågor bör följas med uppmärksamhet, varvid omständigheter som kan medverkatill en bred rekrytering bör beaktas. Degrundläggande synpunkter, som sålunda tidigare anlagt på frågan omnämndemannauppdragels karaktär och rekryteringen lill sådant uppdrag, är enligtutskottets mening alltjämt giltiga. Den av departementschefen förutskickadehöjningen av ersättningen, som ligger i linje med ovan återgivnauttalanden, synes väl avvägd. Någon särskild ulredning i enlighet medmotionärens önskemål är inte påkallad. Utskottet avstyrker således bifall tillmotionen. Regeringensförslag till medelsanvisning föranleder ingen erinran från utskottets sida. 1. att beträffande inrättande av tjänstermed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:1118 idenna del bemyndigar regeringen att inrätta de ordinarie tjänster förhovrättsråd i Fo 24 och de ordinarie tjänster för rådman i Fo 24 som förordatsi propositionen, 2. att beträffande medelsberäkningen medavslag på motionen 1975:1118 i denna del till Allmänna domstolarna för budgetåret1975/76 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagenbeträffande ersättning till nämndemän avslår motionen 1975:450. Regeringen har under punkten D 3 (s. 59-61)föreslagit att till Allmänna förvaltningsdomstolarna för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1975:140 av m. fi. (c, m,fp) hemställs atl hos regeringen anhåller om inrättande avytterligare en avdelning vid kammarrätten i under /76. 1motionen 1975:442 av () och i (c) hemställs attriksdagen till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /76 anvisarett förslagsanslag som med 2,4 milj. kr. överstiger det av regeringenföreslagna beloppet. Den genomfördaförvaltningsrättsreformen (prop. 1971:30, KU 1971:36) berörde de allmännaförvaltningsdomstolarnas organisation och verksamhet i viktiga avseenden. Framtill reformens genomförande prövade regeringsrätten besvär över praktiskt tagetvarje slag av förvaltningsbeslut som kunde överprövas av förvaltningsdomstol.Beträffande de allra fiesta målgrupperna var regerings-rätlen dessutom enda ochsista domstolsinslans. Detta gällde bl. a. barnavårdsmål, nyklerhetsvårdsmål,byggnadsmål, hälsovårdsmål. körkorlsmål och kommunalbesvärsmål. I ett pargrupper av mål var regeringsrätten överinstans i förhållande lillkammarrätten. Den helt dominerande av dessa målgrupper var skattemålen, somregelmässigt passerade kammarrätten innan de nådde regeringsrätten. Denunder åren alllmer ökade balansen i regeringsrätten ledde för fiera grupper avmål lill långa dröjsmål med del slutliga avgörandet. Eftersläpningen varstörst i skallemålen, som regeringsrätten bedömde som genomsnittligt mindrebrådskande än t. ex. mål om Ivångsintagning av alkohol-missbrukare,omhändertagande av barn för samhällsvård, kommunalbesvärsmål och mål omåterkallande av körkort. Väntetiden i skattemål mellan kammarrättens utslag ochregeringsrättens avgörande var före reformen i allmänhet boriåt . Räknatfrån tidpunkten för taxeringsnämndens beslut kom regeringsrättens slutligabesked i genomsnitt först . För kammarrättensdel kom utslaget att dröja närmare efler prövningsnämndens avgörande.Andra målgrupper med påfal- landelånga väntetider i regeringsrätten var byggnadsmål, hälsovårdsmål ochkommunalbesvärsmål. Genomförvallningsrättsreformen avlastades regeringsrätten arbetsuppgifter genom alttyngdpunkten i den domstolsmässsiga besvärsprövningen i förvaltningsärendenfiyttades från denna domstol till kammarrätt. Kammarrätt fick ställning avallmän förvaltningsdomstol närmast under regeringsrätten med i stort settsamma målområde som denna. I samband därmed byggdes kanimarrätisorganisationenut kraftigt. Sålunda inrättades en ny kammarrätt i . Kammarrätten iSlockholm, organiserad på nio avdelningar, fick , ochVärmland samt och som domkrets. Kammarrätten i Göteborgorganiserades på sex avdelningar och fick återstoden av landet som domkrets.Två av Stockholmskammarrättens avdelningar föriades till , Vidreformen bemyndigades regeringen alt inrätta samtliga sex tjänster på varjekammarrättsavdelning som ordinarie. Med hänsyn till befarade svårigheter allunder uppbyggnadsskedet rekrytera innehavare lill ordinarie tjänster medlämpliga kvalifikationer anslogs medel endast för fem ordinarie tjänster samlen extra ordinarie tjänst för assessor på varje avdelning. motion lill riksdag togs upp frågan om åtgärder för alt dåvarandehandläggningslider i fråga om skallemålen i de allmänna förvaltningsdomstolarnaskulle nedbringas. I sill av godkända belänkande (JuU 1973:8)avstyrkte utskotiei bifall till motionen men framhöll med hänsyn tillde upptagna frågornas vikt angelägenheten av att den fortsatta utvecklingen påområdet följdes med stor uppmärksamhet. Genombeslut av statsmakterna (prop. 4, JuU 1974:6) inrättadesfr. o. m. en kammarrätt i om 3 avdelningar, varavtvå utgjordes av de dittills lill föriagda avdelningarna urkammarrätten i saml ytteriigare en avdelning vid kammarrätten iGöteborg. Sålunda har numera kammarrätten i och kammarrätten iGöteborg vardera sju avdelningar. Varje avdelning vid de tre kammarrätterna harfem ordinarie tjänster, nämligen en för president eller kammarrättslagman, enför kammarrättsråd tillika vice ordförande och tre för kammarrättsråd, saml enassessorsljänsl. Tillkomplettering av de data rörande de allmänna förvaltningsdomstolarna somlämnas i budgetpropositionen, bilaga 4, s. 51, lämnas här uppgifter rörandedels antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål vidregeringsrätten och kammarrätterna, dels de vid kammarrätterna anhängiga målenfördelade efter ålder räknat från den dag de inkommit lill domstolen. Regeringensförslag under ifrågavarande punkt innefattar en förstärkning på personalsidanmed åtta. fiskalstjänster vid kammarrätterna och en biträdestjänst vidkammarrätten i . Petitaframställningar från kammarrätterna iStockholm och om ytteriigare en avdelning vid vardera domstolen harav regeringen lämnats utan bifall. Inkomna,avgjorda och balanserade mål 1974 *Varav ca 3 800 är föranledda av körkortsreformen. Vidkammarrätterna anhängiga mål, fördelade efter ålder, räknat från den dag deinkommit till domstolen 0-12 13-24 25-36 37- 5884 (2 891)**2 076 (I 848) 532 (487) 27 (27) 2443 (2 044) 1 243 (1 058) 275 (248) 8693 (5 982) 2 499 (1 138) 750 (665) 32 (29) 5070 (4 005) 1 578 (1 383) 692 (599) 14 (14) 9036 (6 309) 2 768 (1 369) 767 (668) 80 (71) 5389 (4 262) 1 593 (1 390) 731 (641) 35 (35) 7483 (3 395) 2 789 (2 032) 823 (630) 21 (20) 5374 (3 742) 3 218 (2 672) 766 (706) 19 (19) 2715 (1 645) 1 339 (1 077) 701 (637) 5 ( 5) **Antalet inom parantes avser mål rörande inkomstbeskattning. 1 motionen 442 yrkas att underifrågavarande punkt skall anvisa ett med 2,4 milj. kr. förhöjt belopp iförhållande lill regeringens förslag. Beloppet är avsett alt täcka kostnadenför en ny avdelning vid envar av kammarrätterna i och Göteborg.Yrkandet i motionen 140 går ut på att ytterligare en avdelning skall inrättasvid kammarrätten i . Motionärerna påtalar det stora antalet balanserademål och framhåller att det finns anledning anta att måltillströmningen kommeratt öka ytteriigare, bl. a. på grund av fastighetstaxering. Denuvarande förhållandena anges i motionen 442 som helt oacceptabla och ägnadeatl leda till att medborgarnas förtroende för rättsväsendet undergrävs. Utskolletvill till en början erinra om atl ett av huvudsyftena med omorganisationen avförvallningsrätlskipningen 1971 var att råda bot på den avsevärda försening imålens avgörande som målbalansen i regeringsrätten medfört under en följd avår. En påtaglig minskning av målbalansen i re- geringsrätlenhar också ägt rum efter förvaltningsrättsreformens genomförande - från 5 537mål vid utgången av 1972 till drygt 3 532 mål . Nedgångenmotsvaras emellertid - trots en högre avverk-ningstakt än tidigare - av enkraftig ökning av de vid kammarrätterna balanserade målen. Som framgår av denovan intagna statistiken översteg vid utgången av 1974 den totala balansen vidkammarrätterna 25 000 mål. Utvecklingen ger enligt utskottels mening anledningtill allvarlig oro, särskilt som erfarenheten visar att balanser har en tendensatt växa även om mål-tillströmningen inle fortsätter att öka. Utskollet villunderstryka att snabbhet inom förvaltningsprocessen utgör ett viktigt element idet administrativa rättsskyddet. För den rättssökande allmänheten är det tillväsentlig olägenhet om domstolsväsendet inte fungerar så att målen bliravgjorda inom rimlig lid. Inte minst gäller detta förvaltningsdomstolarna,vilkas avgöranden berör en mycket stor krets av personer. Mot denna bakgrundkan som motionärerna framhåller de nuvarande långa väntetiderna inteaccepteras. Utskottetfinner det således ofrånkomligt alt ytterligare åtgärder vidtas för att minskakammarrätternas målbalans. Motionskraven synes i och för sig väl underbyggda.Behovet av förstärkningar torde emellertid relativt sett vara minst lika stortvid kammarrätten i som i de kammarrätter som berörs av motionerna.Vissa svårigheter torde också föreligga att rekrytera innehavare till ordinarietjänster med lämpliga kvalifikationer. Utskottet har därför stannat för allförorda att kammarrätterna tillförs -utöver vad som föreslagits av regeringen -en resursförstärkning avseende medel för ytterligare fyra ledamöter. Även omdomargöromål enligt utskottets mening i största möjliga utsträckning börfullgöras av ordinarie domare, bör - med hänsyn bl. a. till ovissheten rörandeden fortsalla måltillströmningen - f. n. inte inrättas ordinarie tjänster förde nya ledamöterna. Tjänsterna bör ligga på lägst rådsnivå. Det bör ankomma påregeringen att med beaktande av vad utskottet sålunda anfört besluta omanställningsform och nivå på tjänsterna. Denav utskottet förordade ledamotsförstärkningen föranleder behov av ytteriigarefiskalspersonal och icke lagfaren personal. Utöver de i propositionen begärdamedlen bör kammarrätterna tilldelas medel för tre fiskaler ellerfiskalsaspiranter och två icke rättsbildade tjänstemän. Även omkostnadsposternabehöver räknas upp i viss utsträckning. Fördelningenav de av utskottet förordade förstärkningarna mellan de olika kammarrätternabör ankomma på regeringen. Anslagetbör på grund av utskottets ställningstaganden ökas med . utöver vadregeringen föreslagit. Denfortsatta utvecklingen på kammarrättsområdet bör följas med störstauppmärksamhet. Om målbalansen inte nedbringas lill en rimlig nivå bör de nuförordade förstärkningsålgärderna permanentas och ytterligare förstärkningarövervägas. Utskottet förutsätter också all alla möjligheter alt åstadkommarationaliseringar och förbättringar inom verksamheten blir prö- vade.Därvid synes enligt utskottets mening böra övervägas bl. a. frågan om attminska omfattningen av ledamotsföredragningen och möjligheterna att temporärtöka specialiseringen genom att mål av visst slag tilldelas särskilda ledamötereller avdelningar. Uppmärksamhet bör också ägnas åt de problem för kammarrätternasom sammanhänger med det ökande ianspråk-tagandet av assessorer och fiskalerför offentliga uppdrag under längre lid. att i anledning av regeringens förslagoch motionerna 1975:140 och 1975:442 till Allmänna förvaltningsdomstolarna /76 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande:fru (), fröken (), herrar Polstam (c), Larfors (s),i (c), i (s). i (fp), (), i (c), ()*, (vpk)*, fruWiklund (c), ()*, i Kumla (s) och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering.