bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — a. särskilda kurser imatematik, fysik och kemi som motsvarar vissa delar av motsvarande ämnen pånaturvetenskaplig linje. Av propositionen framgår att frågor om kursuppläggning,förkunskaper m.m. för sådana utbildningar, som tillhör gymnasieskolan mensom kommer att tillhöra den nya högskolan, skall övervägas iett senare sammanhang. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen1975: 1874 yrkandet 1. Slutligen behandlar utskottet här en fråga somgäller vissa linjer i gymnasieskolan. EnligtU 68 borde antagningskapaciteten i gymnasieskolan för treårignaturvetenskaplig, humanistisk och samhällsvetenskaplig linje samt tvåårigsocial linje, som utgjorde av den totalakapaciteten för grundskoleanknuten utbildning om längd igymnasieskolan, minskas till . Enutveckling av gymnasieskolan i den riktning U 68 tänkt anses i propositionenrimlig. Departementschefen uttalar att andelen studerande på de nämndalinjerna bör ytterligare minskas. Åtgärder anses dock inte böra vidtas som kanförsvaga rekryteringen till treårig naturvetenskaplig linje. I motionen 1975:1869 ifrågasätts riktigheten av att man överväger att genom direkta styrmetodersöka åstadkomma en ytterligare minskning av antalet intagningsplatser påtreåriga linjer. Riksdagenbeslöt (prop. 1971: 1 bil. 10, UbU 1971: 1, rskr 1971: 58) att det vidgymnasieskolans start /72 skulle anvisas medel till ca 33 150elevplatser på de tre- och fyraåriga hnjerna, varav SÖ placerade ca 6 700 påfyraårig teknisk linje och ca 5 500 på När det gäller platser på de mer allmäntinriktade linjerna placerades ca 10 600 på naturvetenskaplig linje, ca 4 300på humanistisk linje och ca 4 900 på samhällsvetenskaplig linje, dvs. sammanlagt19 800 platser. Samma läsår fanns ca 10 600 platser på social linje. Av antalet intagningsplatser inom den grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan har enligt uppgift från SÖ för /76 preliminärt25 950 platser fördelats på de i propositionen berörda, mer allmänt inriktadelinjerna varav 16 395 på treårig linje och 9 555 på tvåårig linje. SÖ räknardock inte med att alla platser som tilldelats t. ex. naturvetenskaplig linjekommer att tas i anspråk. Platser som preliminärt fördelats på de mer allmäntinriktade linjerna kan komma att slutligt fördelas på andra linjer. Sedan gymnasieskolans start /72 har antaletintagningsplatser på fyraårig teknisk linje och treårig ekonomisk linje istort sett varit oförändrade. Av redovisningen i det föregående har framgåttdels att sedan samma läsår antalet intagningsplatser för de mer allmänt inriktadelinjerna har minskats med närmare 4 500 platser från ca 30 400 till nupreliminärt beslutade 25 950 dels att inom denna grupp av linjer andelenplatser för treårig utbildning något reducerats. Av årets budgetpropositionframgår vidare att under /75 de studerandes efterfrågan påutbildning varit större i fråga om treårig linje än i fråga om tvåårig teoretisklinje. Även i ett system med återkommande utbildning, där destuderande genom arbetslivserfarenhet uppnår större mognad och får en bredareerfarenhetsbakgrund för sina studier, är det viktigt att det finns möjligheterför studerande att fortsätta sina studier direkt efter gymnasieskolan. I vissaämnen, t. ex. språk, kan ett för långt uppehåll mellan de gymnasiala ocheftergymnasiala studierna leda till sämre studieresultat och förlängdastudietider. Dimensioneringen av en skolorganisation bör planeras medutgångspunkt i den resurs som antalet elevplatser utgör. Beträffande dimensioneringenav gymnasieskolans mer allmänt inriktade linjer framhöll U 68-beredningen attandelen på syntes vara på väg att uppnås utan särskilda styrandeåtgärder. Med erinran härom och med hänvisning till den redovisning som gjortsi det föregående beträffande planeringsläget för /76 anserutskottet att det inte finns anledning att vidta de aviserade styråtgärdernaför att ytterligare minska antagningskapaciteten på de i propositionen angivnalinjerna. Enligt utskottet bör ansvariga myndigheter i stället ha en sådanberedskap att de kan vidta åtgärder för att förhindra en utvecklingsom leder till att berörd antagningskapacitet blir lägre än de av U 68 ochpropositionen tänkta . Det bör därvid eftersträvas att den andelelevplatser som de treåriga linjerna haft inte minskas. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motionen 1975: 1869 yrkandet 1 e utta- laratt vad utskottet anfört beträffande de mer allmänt inriktade linjerna börbeaktas vid den fortsatta dimensioneringen av linjeorganisationen igymnasieskolan. Propositionen (s. 471480). Nuvarande bestämmelserom urval bland behöriga sökande till högre utbildning har meddelats av Kungl.Maj:t. I fortsättningen bör det enligt propositionen ankomma på regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att besluta om föreskrifter om urvaltill högskoleutbildning. Dåantalet behöriga sökande till en utbildningslinje eller en grupp av linjer ärstörre än antalet tillgängliga platser måste ett urval göras. Som underlag fördetta bör de sökande enligt propositionen delas in i kvotgrupper. Enligt enpreliminär indelning skall det finnas fyra grupper, nämligen grupp I: sökandemed treårig gymnasieskoleutbildning, grupp II: sökandemed tvåårig gymnasieskoleutbildning, grupp III: övriga sökande utom de som harutländsk förutbildning och grupp IV: sökande med utländskförutbildning. Grupperna IIII skall tilldelas antagningsplatser i proportiontill sin andel av antalet sökande. För grupp IV skallett antal platser, högst , bestämmas på förhand. Meritvärderingssystemetskall utformas så att sökande med behörighet från folkhögskola fårtillgodoräkna sig det studieomdöme som avgetts vid folkhögskolan. Avpropositionen framgår vidare att det kommer att övervägas om andrabehörighetsgivande utbildningar än de som KK föreslår skall föras tillgrupperna I och II, t. ex. sökande som genomgått vissa vårdutbildningaroch lärarutbildningar. Departementschefenansluter sig i allt väsentligt till det förslag till regler för meritvärderingav betyg som KK lagt fram. Enligt KK bör betygets meritvärde vara medelvärdetav samtliga betyg som ingår i avgångsbetyget med undantag av betyg i friviUigtlästa ämnen. Innan medelvärdet beräknas skall de två lägsta betygen strykas omantalet betygsatta ämnen med undantag av frivilliga ämnen överstiger tio.Betyg i ämne som kompletterats för behörighet anses inte böra inräknas ibetygsniedelvärdet. Studielämplighetsprov avses till att börja med användas somurvalsinstrument endast för sökande inom kvotgrupp III, där huvuddelen av desökande kan beräknas ha en icke skolmässig behörighetsgrund och därför inte harnågra betyg som kan användas vid urvalet. I denna grupp torde enligtpropositionen provresultatet också ha ett större värde som information tillden enskilde sökanden än det har i de övriga grupperna. Provet skall varafrivilligt för alla. Vid utbildningslinjer där ingen konkurrens råder måste ensökande kunna antas utan att hon eller han behöver uppvisa något resultat frånstudielämplighetsprov. Däremot kan genomgång av studielämplighets- prov,trots frivilligheten, upplevas som ett krav av dem som söker till enutbildningslinje där ett urval måste göras. Dessa sökande här annars bara poängför eventuell arbetslivserfarenhet att konkurrera med. Enligtpropositionen bör arbetslivserfarenhet få tillgodoräknas sommerit vid urvalet och poäng för arbetslivserfarenhet läggas samman medbetygspoäng för sökande i grupperna I och II och medeventuell poäng för studielämplighetsprov för sökande i grupp III till enurvalspoäng. För sökande utan arbetslivserfarenhet blir betygspoängen ellerprovpoängen ensam urvalspoäng. Arbetslivserfarenhet skall vid en maximalbetygspoäng av fem kunna ge högst två poäng. Enligtdepartementschefen bör man söka en lösning på frågan om urvalsregler somgenerellt medger att arbetslivserfarenhet värderas högt. Enligt propositionenbör alla sökande inom en kvotgrupp ingå i samma rangordning, oavsett om deharpoäng för arbetslivserfarenhet eller inte. Man bör emellertid inteomöjliggöra en antagning enbart på grundval av betyg. En viss andel avplatserna bör därför avsättas för antagning i denna ordning. Departementschefenär inte beredd att nu slutgiltigt ta ställning till hur stor en sådan andel fördirektövergång skall vara, men omkring femton procent av platserna anses varaen i de flesta fall'rimlig andel. Vissamodifikationer i urvalsreglerna bör kunna göras för några utbildningsvägar, t.ex. försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning. Speciellaurvalsregler bör kunna tillämpas vid utbildningar på kulturområdet och vidvissa lärarutbildningar. I avvaktan på joumalist-utbildningsutredningensförslag bör nuvarande system för antagning m. m. vid journalisthögskolornabibehållas. Beträffandeantagning till enstaka kurser bör antagningsmyndigheten enligt propositionen fåviss frihet vid tillämpningen av centralt utfärdade riktlinjer. Då antalet behöriga sökande till enutbildningslinje eller en grupp av linjer är större än antalet tillgängligaplatser måste ett urval göras. Som underlag för detta bör enligt propositionende sökande delas in i fyra kvotgrupper. Utskottet har inte något att erinramot de i propositionen redovisade synpunkterna på frågan om kvotgrupper. Detbör ankomma på regeringen att fatta beslut i fråga om kyotgrupper. Ensökande till högskolan skall placeras i kvotgmpp med hänsyn till sinbehörighetsgivande utbildning eller behörighetsgrund av annat slag. Enligt KKmåste man emellertid räkna med att det jbland finns sökande med två slag avbehörigheter. KK föreslår därför att en sökande med två behörighetsgrundersjälv skall ange i vilken kvptgrupp som han vill bli placerad. Vissaremissinstanser har ansett att sökande med flera behörighetsgrunder skall fåkonkurrera i de kvotgrupper som de är be- Utskottet vill i detta sammanhang göra det konstaterandet att båda dessaalternativ synes vara överlägsna nuvarande regler på området samt att av dessatvå det av KK föreslagna altemativet förefaller vara bäst. Det ankommer påregeringen att besluta i ärendet. Utskottet går så över till urvalsgrundenarbetslivserfarenhet inom kvotgrupperna I och II. Ipropositionen anförs att arbetslivserfarenhet skall få tillgodoräknas från 16års ålder. Vad beträffar poängvärderingen av arbetslivserfarenhet skall sådanerfarenhet kunna ge högst två poäng och poäng för arbetslivserfarenhet skallläggas till betygspoäng. EnligtKK:s förslag till urvalsmetod skall det inom respektive kvotgrupp finnas enundergrupp för sökande med arbetslivserfarenhet. Undergruppens storlek skallbestämmas med utgångspunkt i antalet sökande med arbetslivserfarenhet iförhållande till totalantalet sökande i kvotgruppen, dock lägst 1525 procent.Sökande med arbetslivserfarenhet skall i ett första urval prövas enbart påbetygspoäng. Om betygspoängen inte räcker för antagning prövas enligt KKvederbörande för antagning i undergruppen på summan av betygspoäng och poängför arbetslivserfarenhet. Propositionensförslag när det gäller tillgodoräkning av arbetslivserfarenhet avviker frånvad KK förordat. Enligt propositionen skall arbetslivserfarenhet i allaurvalssituatibner ge poäng, vilka får komplettera betygspoängen. Summan ger enurvalspoäng, som vid en maximal betygspoäng av fem kan uppgå till högstsju poäng. En viss andel, , av platserna bör även enligtpropositionen avsättas för antagning enbart på grundval av betyg. Fråganom själva urvalsmetoderna inom kvotgrupperna I och II tas uppi tre motioner. Enligtmotionen 1975: 1876 bör KK:s förslag när det gäller urvalsmetod genomföras.Det tillgodoser enligt motionärerna väl kraven på en bättre social rekryteringtill högskolan som möjlighet till direkt övergång från gymnasieskolatill högskolestudier bibehålls. En brist i regeringens förslag är, hävdarmotionärerna, att det inte remissbehand-lats. I motionen 1975: 1869 uttrycksfarhåga för att arbetslivserfarenhet i vissa lägen kommer att ersätta godabetyg i ämnen söm är nödvändiga för att genomföra en krävande utbildning ihedtillfredsställande resultat. Som illustration till sin uppfattning visarmotionärerna på att ett betygsgenomsnitt om 3,0 poäng jämte enarbetslivserfarenhet motsvarande 2,0 poäng inte vilket blir konsekvensen avpropositionens förslag generellt kan sägas ge en lika god prognos förframgång i teoretiska studier som ett betygsgenomsnitt om 5,0 poäng. Enligtmotionärerna bör KK:s förslag, enligt vilket arbetslivserfarenhettillgodoräknas som tilläegsmerit, genomföras. Bättre möjligheter till övergångfrån gymnasieskola till högskoleutbildning bör enligt motionen 1975: 1872skapas genom att exempelvis andelen direkt antagna från gymnasieskolan inomkvotgrupperna I och II ökas tillminst . Utskottet ansluter sig till KK:s utgångspunkt för valet avurvalsmodell i kvotgrupperna I och II, nämligen att modellen skall stimulera de sökande att skaffa sigarbetslivserfarenhet som den skall garantera en viss antagning påenbart betygsmeriter. För detta syfte har KK funnit en konstruktion med enundergrupp inom varje kvotgrupp nödvändig. Propositionen finner däremot, bl. a.av informationsskäl, en ordning där alla sökande inom en kvotgrupp ingår isamma rangordning överlägsen. Utskottet har för sin del sympati för enurvalsmodell som bygger på att sökande med och sökande utan arbetslivserfarenhetrangordnas gemensamt. Även inom ramen för en sådan modell bör man skapagarantier dels för att en rimhg andel av platserna besätts av sökande medenbart betygsmeriter, dels för att en rimlig andel av dem som antas hararbetslivserfarenhet. Enligt utskottets mening bör urvalsmodellen förkvotgrupperna I och II utformasmed dessa utgångspunkter. Den i propositionen angivna andelen fördirektövergång, av platserna, bör härvid kunna höjas tillexempelvis . En motsvarande garanti på för att sökande medarbetslivserfarenhet antas bör också fixeras, där så bedöms vara nödvändigt. Så snart erfarenheter vunnits av de nya urvalsreglernaseffekter bör en utvärdering komma till stånd. Denna utvärdering bör då omfattat. ex. sökandesammansättningen, reglernas inverkan på gymnasieskolan, effektenav procentgarantin samt arbetsmarknadens möjligheter att beredaarbetslivserfarenhet. Utskottet föreslår att med anledning avmotionen 1975: 1869 yrkandet , motionen 1975: 1872 yrkandet 11 och motionen1975: 1876 yrkandet 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om urvalsgrunden arbetslivserfarenhet inom kvotgrupperna I ochII. Arbetslivserfarenhet skall enligtKK för att tillgodoräknas omfatta . För att inte vissa sökandeskall vara garanterade att få en merit som inte står andra sökande till budsfår enhgt KK värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänstgöring tillgodoräknassom arbetslivserfarenhet endast om femtonmånaderskravet är uppfyllt. I propositionenansluter sig departementschefen i allt väsentligt till de regler förtillgodoräknande och poängvärdering av arbetslivserfarenhet som KK föreslär. I motionen 1975: 1869 anförs attbetyg i ämnen som kompletterats för behörighet bör räknas med i meritunderlagetpå samma sätt som övriga betyg eftersom de behörighetskompletterade ämnena harstor betydelse förde fortsatta studierna. En sådan anordning anses också kunna motverka attelever taktiskt väljer en mindre krävande linje i gymnasieskolan för att fåett högt betygsmedelvärde. EnligtKK bör i medelvärdesberäkningen av betyg från gymnasieskolan inte ingå betyg iämnen som kompletterats för erhållande av behörighet. Bestämmelser beträffandemeritvärdering av betyg meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Om tendenser till taktiskt val av linje skulle iakttas igymnasieskolan, ankommer det på regeringen och berörda myndigheter att vidta deåtgärder som utvecklingen kräver. Med hänvisning härtill avstyrks motionen1975: 1869 yrkandet 1 f. Köaskvotering vid intagning tillförskollärarutbildning innebär bl. a. att man till utbildning antar manhgasökande, vilkas poängsumma får ligga två tiondelar under den meritpoäng somfordras för inträde i varje behörighetsgmpp. Enligt motionen 1975: uttala att könskvotering vid urval av studerande inte bör förekomma. Utskottetframhöll med anledning av motionen 1971: 382 att könskvotering inteensam kan lösa de problem som är förenade med den traditionella synen påkönsrollerna. Utskottet anförde vidare: "Sådan kvotering kan endast i vissmån förhindra i och för sig icke önskvärda skevheter i fördelningen mellan mänoch kvinnor på ohka utbildningsvägar. Utskottet får vidare erinra om attstatsutskottet i sitt utlåtande : 88 fÖmtsatte att de problem som varförknippade med en eventuell könskvotering ingående penetrerades och framhöllatt förutsättningarna och konsekvenserna måste vara klarlagda och redovisadeinnan beslut fattades av de ansvariga instanserna. Under förutsättning attsynpunkterna i detta uttalande beaktas vill utskottet inte motsätta sig begränsadförsöksverksamhet med könskvotering." (UbU 1971: 3, rskr 1971: 84). Utskottethar noterat att KK i sitt betänkande inte gjort några uttalanden om attnuvarande försöksverksamhet med könskvotering bör ökas ut. Med hänvisninghärtill och till vad utskottet anfört 1971 anser utskottet attmotionen 1975: 1390 inte bör föranleda någon åtgärd. Det är enligt motionen 1975: 1876 angeläget atteffekterna av det urvalssystem som införs med början /78 följsnoggrant. Enligt motionen 1975: 1869 bör eftersträvas ett system förurval där kvotgruppering inte är nödvändig och där alla sökande kan bedömas påsamma sätt och under lika villkor. Departementschefenhar i propositionen uttalat att det är angeläget att högskolereformen frånbörjan följs systematiskt och att den fortlöpande utvärderas med avseende påsina effekter i skilda avseenden. Utskottet, som instämmer i vaddepartementschefen uttalat, finner att yr- kandeti motionen 1975: 1876 bör kunna anses tillgodosett genom nämnda uttalandevarför motionen 1975: 1876 yrkandet 1 i denna del bör avslås av riksdagen.Utskottet vill i detta sammanhang stryka under angelägenheten av att effekterav betygsättning och meritvärderingsregler för ämnen på naturvetenskapliglinje uppmärksammas. Likasåanser utskottet att yrkandet 2 i motionen 1975: 1869 i stort bör kunna ansestillgodosett genom departementschefens uttalande om en fortlöpande utvärderingav högskolereformen. När det gäller frågan om vissaövergångsbestämmelser med anledning av KK:s förslag till meritvärdering avbetyg anser utskottet att sådana bestämmelser bör utfärdas. Utskottet föreslåratt med anledning av motionen 1975: 1856 och motionen 1975: 1872yrkandet 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En fråga som gäller urval till enstaka kurser tasupp i motionen 1975: 524. Enligt motionären bör sökande med sjukvårdsutbildningoch sjukvårdserfarenhet kunna antas med förtur till yrkesinriktade studiekurseri hälso- och sjukvårdsadministration. Utskottethänvisar till vad som i propositionen anförs om viss frihet förantagningsmyndigheten vid tillämpningen av centralt utfärdade riktlinjer ochavstyrker därmed motionen 1975: 524 yrkandet 1. Yrkandet i motionen 1975: 165 om en utredning avsocionomers möjlighet till inträde vid lärarhögskola avstyrker utskottet medhänvisning till att den som avlagt socionomexamen kan få sinastudieprestationer vid socialhögskola tillgodoräknade för betyg vid samhällsvetenskapligfakultet. I övrigt hänvisar utskottet till sitt betänkande UbU 1971: 25. Vad slutligen gäller den i motionen 1975: 1412aktualiserade frågan om arbetslivserfarenhet före och under viss utbildning bördenna bedömas mot bakgrund av de förslag som arbetsgruppför utredning av vissa praktikfrågor kommer att lägga fram senare i år.Utskottet har inhämtat att arbetsgruppen kommer att redp-göra för bl. a.praktikbegreppet, den kvantitativa omfattningen av kraven på praktik på bådegymnasial och eftergymnasial nivå, arbetsmarknadens olika möjligheter atttillgodose efterfrågan på praktik samt ersättningsnormer när det gällerpraktikgivare, praktikanter och handledare. Vidare behandlas frågan omobligatorisk och frivillig praktik samt ansvarighets- och försäkringsfrågor isamband med praktik. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen 1975: 1412 bör avslås av . m. m. återkommande utbildning Propositionen (s. 431451). Högskoleutbildningenbör organiseras dels i utbildningslinjer, dels i enstaka kurser. Allmännautbildningslinjer bör svara mot mera bestående behov och inrättas avregeringen. Den närmare utformningen av en linje skall kunna variera från orttill ort. Utbildningsplanen skall också i övrigt medge stor lokal frihet attbesluta om kursernas uppläggning m. m. Huvuddelen av de yrkesinriktadeutbildningar som finns på högskolenivå bör enligt propositionen inordnas iden nya studieorganisationen som allmänna utbildningslinjer. Inom de nuvarandefilosofiska fakulteternas område gäller det att utveckla utbudet av allmännautbildningslinjer och att anpassa studerandeantalet på varje linje så att linjensyrkesinriktning framstår som realistisk för den studerande i förhållande tillde möjligheter på arbetsmarknaden som man kan förutse. Kurser från de nuvarandefilosofiska fakulteternas område bör vidare i ökad utsträckning ingå iutbildningslinjer inom hela högskolan. Lokalautbildningslinjer bör inrättas vid läroanstalterna med hänsyn till särskildalokala fömtsättningar. De bör bli betydelsefulla hjälpmedel av ett slag somi dag i stort sett saknas i det fortlöpande arbetet med att utveckla högskoleutbildningen. Individuellautbildningslinjer bör inrättas vid läroanstalterna efter ansökan av denenskilde. De skall syfta till att tillgodose särskilda önskemål omkombinationer av kurser. Möjligheter av detta slag saknas utanför defilosofiska fakulteternas område. Enstakakurser skall tillgodose bl; a. fortbildnings- och vidareutbildningsbehov sominte motsvaras av fullständiga utbildningslinjer. Inte minst förförverkligandet av återkommande utbildning är det viktigt att utbildningsmöjligheteri enstaka kurser öppnas inom hela högskolan. Utbildningsplanerför allmänna utbildningslinjer skall fast ställas centralt och för lokala ochindividuella utbildningslinjer lokalt. Samtliga kursplaner skall fastställaslokalt. Fördelningenav uppgifter mellan det offentliga utbildningsväsendet och studieförbundenskall ses över. Departementschefen anför att härvid skall behandlas bl. a.förhållandet mellan högskolans enstaka kurser och studieförbundensuniversitetscirklar. Enligtpropositionen bör den fortsatta planeringen av utbildningssy stemet utgå frånå t e r k o mm ande utbildning dvs. att perioder av utbildning varvas medperioder av yrkesverksamhet som en vanlig modell för människorsutbildningsplanering. Åtgärder som bidrar till att göra det praktiskt möjligtför den enskilde att planera för återkommande utbildning bör prioriteras, bl.a. i högskolemyndigheternas planering. En rad av förslagen i propositionen syftar till attfrämja återkommande utbildning. Det gäller bl. a. förslagen om nyabehörighets- och urvalsregler, om vidgade utbildningsmöjligheter i enstakakurser, om utbyggnad av högskoleutbildningen utanför universitetsorterna, omett ökat lokalt och regionalt ansvar för utbildningsplaneringen och om ett ökatsamspel mellan högskolan och arbetslivet. Ettenhetligt poängsystem föreslås infört inom högskolan för att underlättakombinationer av kurser från olika håll. 40 poäng skall motsvara ett läsår.Också i fråga om betygsättning bör en större enhetlighet eftersträvas. Enordning méd tre steg underkänd, godkänd och väl godkänd bör vara enriktpunkt i avvaktan på en mer genomgripande översyn av betygssystemet ihögskolan. Utbildningsbevisbör införas som dokumentation av att man gått igenom en utbildningslinje. Examensbenämningarbör finnas där de ger meningsfull information om en utbildningslinjeshuvudsakliga innehåll och kan karaktärisera utbildningen på ett enklare sättän utbildningsbeviset. Förändringar i den högre utbildningensinnehåll och organisation har ofta initierats och genomförts genomcentrala insatser i utredningar och inom ämbetsverk.