bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1975 KU 1975:13 Konstitutionsutskottetsbetänlande med anledning av framställningen 1974:20 från riksdagensförvaltningsstyrelse angående lokalfrågor på m. m.,jämte motioner I detta betänkande behandlas dels framställningen1974:20 från förvaltningsstyrelse, dels motionerna 1974-.1872 avherr i Agnas (m), 1974:1879 av () och (),1974:1880 av (), 1974:1881 av m. fl. (fp, c) och1974:1882 av herrar i (s) och Wictorsson (s), dels ockmotionerna 1975:979 av herrar () och () och 1975:1013 avherrar () och (). härden med bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan (KU 1974:66) beslutat att till 1975 årsriksmöte skjuta upp behandlingen av framställningen 1974:20 och motionerna1974:1872 och 1974:1879-1882. 1 framställningen 1974:20 hemställer riksdagensforvaltningsstyrelse "att 1. beslutar att flytta tillbaka tillombyggda lokaler på , 2. uppdrar åt styrelsen att föranstaltaöm fortsatt arbete med lokalfrågor enligt de uppdragna riktlinjernaoch i princip enligt alternativ 2 i , 3. till Deninre riksdagsförvalt-ningen: B 6. Fortsatt utredning om hus m. m. påtilläggsstat 1 till riksstaten for /75 under XVl:e huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av ". Förvaltningsstyrelsenhänvisar inledningsvis till beslut (främst.1973:19, KU 1973:51, rskr 1973:353) att uppdra åt styrelsen att dels utredaförutsättningarna och kostnaderna för permanenta lokaler för vidSergels torg genom långtidskontrakt med , allternativtförvärv av berörda fastigheter, dels föranstalta om bearbetning av vissaombyggnadsförslag gällande . För del fortsatta utredningsarbetet- som enligt utskottets mening borde bedrivas så förutsättningslöst som möjligtinom de av förvaltningsstyrelsen angivna ramarna och inriktas på att geriksdagen underlag för beslut i huvudfrågan under höstsessionen 1974 -anvisades ett reservationsanslag på . Förvaltningsstyrelsen redovisar vidare att dentillsatt en särskild utredning. , för bearbetningav frågan om permanenta lokaler för . Utredningen, vars betänkande ärfogat som bilaga till förvaltningsstyrelsens framställning, sammanfattassålunda. Lokalprogrammet har bearbetats, varvid hänsyntagits till förändrade behov och vunna erfarenheter vid . Denviktigaste ändringen är att minst hälften av ledamotsrummen bör utformas medbostadsmöjlighet. Iförhållande till vad som gällde för arkitekttävlingen har förutsättningarnabeträffande ändrats på tre väsentliga punkter. Det gällerkravet att riksbyggnaderna så långt möjligt skall bevaras i vad avser såvälexteriören som vissa väsentliga interiörer. Vidare har kanslihuset intagits iutredningsområdet för att möjliggöra en högre grad av bevarande. Slutligen harfortsatta mätningar visat att behovet av grundförstärkning ej längre äraktuellt. Treombyggnadsförslag har vidarebearbetats och kostnadsberäknats. De representeraralternativa principer för lösning av lokalfråga på . 1aliernaiiv I behålls i det närmaste oförändrat. Bankhuset rivsoch ersätts med en nybyggnad som innehåller huvuddelen av lokalbehovet, bl. a.ledamotsrum och plenisal. Kanslihuset tas inte i anspråk. 1aheniativ 2 behålls likaså i det närmaste oförändrat. Plenisaleninryms i bankhuset som påbyggs. Alla ledamotsrum läggs avskilt i kanslihusetoch får förbindelse till bankhuset genom en tvåvånig intäckt gångbro överStallkanalen. Aliernaiiv3 innebär större förändringar av riksdagshusels inre men ingen synligförändring av det yitre. Alla ledamotsrummen har inrymts i riksdagshuset.Första kammaren är ersatt med en ny, större plenisal. Ombyggnaderna ibankhuset är måttliga och berör inte exteriören. Kanslihuset utnyttjas till2/3 för aktuella behov. Förbindelsen med riksbyggnaderna är löstgenom en gångtunnel under och . Detre alternativen har granskats och värderats. Rent allmänt gäller alt de allahar stora förtjänster. Beträffande årskostnaderna, som beräknas till ca 16miljoner kronor, bedöms förslagen vara likvärdiga. En jämförelse i övrigt visaratt alternativ 2 i flera avseenden besitter bättre egenskaper än de andra.Alternativ 2 har därför utvalts för jämförelse med alternativet . Sergelstorgs-alternativet har granskats och värderats på samma sätt somHelgeandsholmsalternativet. Här har genom offerter gettunderlag bl. a. för beräkning av årskostnaderna. Dessa skulle totalt uppgå tillca . 1 detta belopp ingår ca somerfordras för riksbyggnadernas bevarande i det fall inte återflyttar. slutomgång har alternativ 2 jämförts med alternativetSergels torg. Utredningen har kommit till det resultatet att alternativetHelgeandsholmen vid en totalbedömning är överlägset alternativet torgoch förordar att återflyttar till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen. Förvaltningsstyrelsens egna överväganden ochförslag presenteras på följande sätt. När flyttade till de förhyrdaprovisoriska lokalerna vid innebar det en mycket stor förbättringav arbetsförhållandena. a. egna arbetsrum, många med bostadsmöjlighet som blivit mycketuppskattad. Lokalerna är behagliga och i stort sett välfungerande samtanpassade till enkammarriksdagens arbetsformer. Förhållandena mindre tillfredsställande. Den yttre gestaltningen är frånriksdagens synpunkt närmast anonym. Vid ett kvarblivande i nuvarande lokalersynes den lämpligaste lösningen vara förhyrning på långtidskontrakt. Detinnebär dock att inte skulle helt fritt förfoga över sina lokaler. Vidombyggnad på enligt alternativ 2 får välfungerandeegna lokaler i centralt, traditionellt och representativt läge. Riksbyggnadernabevaras på ett meningsfullt sätt. Ledamöterna får arbetsrum medbostadsmöjlighet i en väl avskild "hotelldel", kanslihuset. Årskostnadenblir lägre än vid . Denna lösning på lokalfråga villförvaliningsstyrelsen i enlighet med utredningens rekommendation föreslå. Styrelsennoterar med tillfredsställelse att det omfattande utredningsarbete sompåbörjades mera systematiskt nu är slutfört och gett ett i allaavseenden gott resultat. har frågeställningarna förenklats ochkonkretiserats. Nybyggnadsalternativet har fallit bort, likaså Nedre Norrmalms-alternativet.Det nu presenterade förslaget ter sig mot denna bakgrund som en logisk ochnaturlig lösning på lokalfråga. Underförutsättning att fattar beslut enligt förslaget under höstsessionenavser styrelsen att igångsätta projekteringen och begär därför vissamedel innevarande budgetår. Återflyttning beräknas då kunna ske sommaren 1981eller 1982. Tillde med det fortsatta projekteringsarbetet förbundna kostnaderna avser styrelsenatt återkomma när fatlat beslut i frågan och viss detaljplaneringkunnat verkställas. Med anledning av föiraltningsstyrelsensframställning (1974:20) har väckts motionerna 1974:1872 och 1974:1879-1882. Imotionen 1974:1872 av i Agnas (m) hemställs "att riksdagenvid sin behandling av förvaltningsstyrelsens skrivelse 1974:20 ger till kännavad som i motionen anförts beträffande planeringen av utrymmen för ickerökare".Motionären, som anser att del av förvaliningsstyrelsen förordade alternativetutan tvivel är det bästa och bör utföras, framhåller bl. a. att vid denfortsatta planeringen utrymmen bör reserveras för rökrum. Enligt motionären börkafé, restaurang och klubbrum ha olika avdelningar med hänsyn till rökare ochicke-rökare. Imotionen 1974:1879 av () och () hemställs "attriksdagen beslutar 1. att kvarstanna i fastigheten vid och attavslå förvaltningsstyrelsens förslag om återflyttning till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen och i , 2. att avslå förvaltningsstyrelsens begäranom medel för fortsatta utredningarom en förflyttning av , 3. attuppdra åt förvaltningsstyrelsen att antingen överenskomma med Stockholmskommun om optionsrätt på förhyrning av ytterligare lokaler eller inköpalämplig näraliggande fastighet i och för eventuellt framtida ökadelokalbehov vid ". a. att det finns ett modernt och väl fungeranderik.sdagshus och att få "kontorsföretag" i torde disponerabättre och effektivare lokaler än de som nu förfogar över vid . Enligt motionärerna är den i utredningen presenterade kostnadskalkylenför återflyttningsalternativet missvisande, då totalkostnaderna förskattebetalarna inte har redovisats. Bland de utgiftsposter som enligtmotionärerna inte upptagits nämns kostnaderna för ersättningslokaler på NedreNorrmalm för ca 500 bortflyttade kanslihustjänstemän, utbyggnaden av 150 ä 170garageplatser under Riksplan och luftkonditioneringsanläggningar i gamlariksdagshusets omoderna sammanträdeslokaler m. m., avsedda för riksdagsutskottmed kanslier och för partikanslier m. m. Motionärerna framhåller att totalttorde engångskostnaderna för sådana åtgärder inte understiga 100 miljonerkronor i årets penningvärde, vartill kommer - förutom ca 100 miljoner kronorför de av förvaltningsstyrelsen föreslagna ombyggnaderna i de gamla husen jämierisker för en betydande kostnadsuppgång eller 1982 -kostnader för kommuns invånare för Sergelstorgslokalerna. Motionärernaanser att "en återflyttning till /skulle ge ettsämre alternativ med för arbetets bedrivande delvis otidsenliga lokaler, medlängre avstånd mellan byggnaderna än vid , med mindre centralt lägefrån kommunikationssynpunkt och från besökssynpunkt för medborgarna m. m.,vartill kommer att det totalt skulle bli dyrare för landetsskattebetalare". Slutligen anför motionärerna alt "det är värdefulltall bevara såväl del gamla på som hushelt oförändrade såsom "monument' från den oscariska tidens byggnadspompaoch ståt" och att "det kan också vara värt att i oförändrat skickbehålla den byggnad i vilken kampen för demokratins genombrott i engång fördes". Imotionen 1974:1880 av () hemställs "l.att riksdagenbeslutar att till grund för planeringen av permanenta lokaler skallligga ett behov av ett medhjälparrum per två ledamotsrum, och attmed-hjälparrummen skall lokaliseras i nära anslutning till ledamotsrummen, 2.att - för den händelse alternativet väljes - uppdrar åtförvaliningsstyrelsen att vidta sådana åtgärder att denna målsättning snarastmöjligt kan förverkligas, 3. att beslutar att ytterligare expansionsmöjligheterför en därutöver utvidgad medhjälparpersonal skall klarläggas beträffande bådaalternativen, innan defmitivt beslut om lokaliseringen av fattas". a. att tlyllning till innebar enpåtaglig förbättring av arbetsförhållandena, framför allt genom att varjeledamot fick ett arbetsrum, och att senare också en kontorsservice med ensekreterare per tio ledamöter införts. Enligt motionären är dessa resurserinte tillfredsställande på . Med hänvisning till förhållandena iCanadas parlament - där varje ledamot sägs ha en politisk sekreterare och enkontorist i huvudstaden samt en medhjälpare i valkretsen, samtliga avlönade avstaten, som också betalar ett kontor i valkretsen -anser motionären att det ärnödvändigt att, innan ställning tas till vilket alternativ till lösning avriksdagens lokalfrågor på som skall väljas, förutsättningarnaklarläggs för ett "minimiprogram" på ett medhjälparrum per två riksdagsledamöter,dvs. inalles 175 rum i nära anslutning till ledamotsrummen. Därutöver bör enutredning ske av ytterligare expansionsmöjligheter. Motionären betonar attsyftet med den föreslagna förstärkningen av arbetsreruserna är att"möjliggöra ett effektivt arbete, vidgad kontakt med väljarna ochkoncentration på väsentligheter". Enligt motionären torde det inte finnasnågon annan grupp i samhället med motsvarande arbetsuppgifter och ansvar, varesig inom det allmänna organisationslivet eller näringslivet, där en sekreterareper befattningshavare anses vara alltför stora arbetsresurser. 1motionen 1974:1881 av m. fi. (fp, c) hemställs "att riksdagenbeslutar att åt förvaltningsstyrelsen uppdra att inkomma med förnyat förslag ifråga om lokalfrågor på sedan samtliga tävlandearkitekter beretts tillfälle att i sina förslag beakta möjligheten att utnyttjakanslihusets lokaler". Motionärerna,som delar förvaltningsstyrelsens uppfattning att bör fiytta tillbakatill ombyggda lokaler på , framhåller att de inte kan accepterastyrelsens utvärdering av arkitekttävlingen om hus och den fortsattahandläggningen av ärendet. De "kan inte finna det rimligt, riktigt ellerrättvist att endast ett litet utvalt fåtal av de tävlande beretts möjlighet attutveckla och komplettera sina förslag genom ianspråktagande av kanslihusetslokaler". Motionärerna menar att "bevarandefrågan", somtillmätts en mycket väsentlig betydelse vid bedömningen av lävlingsförslagen,radikalt påverkas av att också kanslihuset får utnyttjas för att tillgodoseriksdagens lokalbehov. Förutsättningarna för den utlysta arkitekttävlingen harsålunda härigenom på ett avgörande sätt ändrats. Motionärerna framhåller att"samtliga tävlande skulle givetvis ha erbjudits den rätt att omarbetaingivna förslag som förbehållits endast ett utvalt fåtal". Motionärernaanser sålunda alt "dels önskvärdheten av atl få fram så många förslag sommöjligt under de nya förutsättningar som gäller, dels kraven på objektivitetoch rättvisa vid bedömningen gör det oundgängligen nödvändigt att samtligaarkitekter, som deltagit i tävlingen, bereds möjlighet att inkomma med förnyadeförslag i överensstämmelse med vad som gällt för de tre i förvaltningsstyrelsensskrivelse nämnda". Den tidsförskjutning som ett bifall till motionärernasyrkande skulle komma att medföra bedömer de inte som särskilt menlig medhänvisning till att nuvarande arbetsförhållanden vid "ingalunda påfordrar en snabb avflyttning därifrån". I motionen 1974:1882 av herrar iEskilstuna (s) och Wictorsson (s) hemställs "att begärytterligare utredningar, inkluderande förhandlingar med , omde båda huvudalternativen, innan slutgiltigt beslut fattas om förläggningen avriksdagens hus". a. till riksdagsbehandlingen av motionen 1973:981 ivilken hemställdes "att uttalar sig för att förhandlingar genomförvaltningsstyretsens försorg tas upp med för att utredamöjligheterna till en varaktig förläggning av i de av kommunen ägdalokalerna vid ".Motionärerna framhåller alt motionen fick enmycket positiv behandling i betänkande (KU 1973:51)och att utskottet då underströk vikten av att utredningsarbetet inriktas på attge underlag för beslut om vilketdera av de båda huvudalternativen -kvarblivande vid eller återflyttning till - somborde genomföras. Enligt motionärerna föreligger inte nu något sådant underlagför beslut. Sålunda redovisas endast tre Helgeandsholmsalternativ merautförligt och med förord för ett av dessa, medan alternativet torgdäremot redovisas mycket summariskt. Motionärerna kritiserar särskiltförvaltningsstyrelsens uttalande om att förhållandena vid expansion vid är mindre tillfredsställande och ifrågasätter om de av utredningenpresenterade kostnadsbedömningarna verkligen är realistiska. Motionärernaanser vidare att "det nuvarande väl svarar mot en moderntids krav på öppenhet i politiken" och framhåller att "det liggermitt bland folket intill det livfulla och har överlägsnakommunikationer till fördel för både väljare och valda". Enligtmotionärerna kan slutligen ytterligare initiativ tas för att göra denna byggnadtill "ett det öppna samhällets riksdagshus". bör också"ha möjligheter att i lokaler skapa kommunikationsmöjlighetermed väljarna genom att anordna samhällsinformativa utställningar m. "och ytterligare bygga ut information. Under den allmänna motionstiden har väckts tvåmotioner (1975:979 och 1975:1013) om lokalfrågor på m.m. 1motionen 1975:979 av herrar () och () hemställs "attriksdagen beslutar kvarstanna i nuvarande byggnader vid ochuppdrar åt förvaltningsstyrelsen att uppta förhandling med kommunbåde om långtidskontrakt för dessa och om möjligheter till framtida expansion inärliggande hus". Motionärernaerinrar om att de nuvarande lokalerna är moderna, väl fungerande och anpassadetill den nya enkammarriksdagens arbetsformer och framhåller att det centralaläget "i hjärtat av " med närheten till allmännakommunikationer och annan .service är en stor fördel. De anser att avgörandeför ställningstagandet i frågan om hus bör vara "funktionsdugligheteni vid bemärkelse" - innefattande bl. a. riksdagsledamöternas närhet tillsamhällslivet i övrigt och inte minst de allt viktigare möjligheterna tillkontakter mellan väljarna och deras valda ombud -och anser att det nya från sådana synpunkter torde varaöverlägset varje annat diskuterat alternativ. Motionärernaär kritiska mot det utredningsarbete som pågått och anser attriksdagen borde kunna "bestämma sig för att stannakvar vid och i samarbete med kommunen ytterligare förbättraarbetsmöjligheterna i det nya samt planera för denframtida expansion som torde bli nödvändig". De anser också attutredningsresultatet i fiera hänseenden är uppseendeväckande. Detta gällerfrämst omständigheten att kanslihuset fått tas med i beräkningarna ochkostnadsberäkningarna. Motionärerna hänvisar bl. a. till vissa tidigare avbyggnadsstyrelsen och förvaltningsstyrelsen för framlagdakostnadsberäkningar, som gett helt andra resultat än de nu presenterade.Enligt motionärerna är det inte möjligt att av det föreliggande utredningsmaterialetfå någon klar uppfattning om i vilken utsträckning och på vilket sätt de nukostnadsberäknade ombyggnadsalternativen skiljer sig från de tidigare avbyggnadsstyrelsen och prisnämnden kostnadsberäknade förslagen. Motionärernaanser att de nu redovisade utredningarna inte kan ligga till grund för ettställningstagande av till något av ombyggnadsalternativen påHelgeandsholmen. Härvid hänvisas bl. a. till remissyttranden från Stockholmskommun och . Motionärernakritiserar vidare kostnadsjämförelserna mellan alternativen ochHelgeandsholmen. De framhåller att Helgeandsholmsalternativet inte belastatsmed några kostnader förgrundförstärkning, markvärde, evakuering av kanslihuseteller för nya lokaler för berörda statsdepartement m. m. Vidare har man,enligt motionärerna, räknat lägre kostnader för drift och underhåll iHelgeandsholmsalternativet än för och använt en för lågavskrivningsprocent för alternativet . Särskilt framhålls attjämförelserna mellan alternativen rätteligen inte bör göras utan i1982 års kostnadsläge, eftersom enligt kommunens offert kostnaderna förSergelstorgslokalerna endast i mindre del (15 96) påverkas av framtidakostnadsstegringar. Avslutningsvisframhålls att Sergelstorgsalternativet, enligt motionärernas mening, är såsjälvklart överlägset återfiyttningsalternativen att man inte finner anledningatt i motionen närmare ta upp de kritiska omdömen, från bl. a. stadsbilds- ochmiljösynpunkter, som framförts mot förvaltningsstyrelsens förslag. Dessa sägssärskilt gälla den föreslagna gångbron över och påbyggnaden påriksbankshuset. 1motionen 1975:1013 av herrar () och () hemställs "attriksdagen beslutaratt alla utvecklingsbara förslag,däribland 'Samspel',behandlas på samma sätt som de förslag som enligt beslut den 11december 1973 uppdragit åt förvaltningsstyrelsen att närmare bearbeta ochutreda". a. om vissa tidigare uttalanden av förvaltningsstyrelsenbeträffande utredningsarbetets bedrivande och anför att avsikten varitatt detta skulle ske förutsättningslöst. De framhåller att det i arkitekttävlingeninlämnade förslaget "Samspel" var med bland de tjugoen förslag somvid den första genomgången bedömdes fylla de villkor som gällde för inbjudnatävlande. Motionärerna anser att förslaget "Samspel" har utomordentligtstora förtjänster och att det i högsta grad är ett utvecklingsbart alternativtill övriga förslag. Sedan nya förutsättningar tillkommit, främst dåmöjligheten att ta kanslihuset i anspråk för räkning, måste enligtmotionärerna "självfallet alla tävlingsdeltagare, som tidigare uppfyllt deuppställda kraven, ges möjlighet att utveckla sina förslag i enlighet med denya förutsättningarna". Motionärerna förordar sålunda att "ävenförslaget 'Samspel' ges sådana möjligheter och därutöver blir föremål för dengranskning och de överväganden av tänkbara alternativ för iframtiden som fortlöpande sker inom förvaltningsstyrelsen". beslöt vid sitt sammanträdeden att yttranden över förvaltningsstyrelsens framställning(1974:20) lokalfrågor på m. m. skulle inhämtas frånföljande myndigheter: Vidarebeslöt utskottet att följande myndigheter och organ skulle beredas tillfälleatt avge yttrande över framställningen: Riksdagensfackliga personalföreningar(,och akademikers centralorganisation). Vidsammanträde beslöt utskottet att även Kungl. för defria konsterna () skulle beredas tillfälle att yttra sig överframställningen. Sedanmotionstiden löpt ut har till samtliga remissorgan översänts också de medanledning av framställningen väckta motionerna (1974:1872 och 1974:1879-1882). Remisstiden gick ut november/. Samtligaovan förtecknade myndigheter och organ har avgett yttrande i ärendet. har ärendet - förutom av borgarrådsberedningen ochkommunstyrelsen - behandlats av drätselnämnden, fastighetsnämnden,och Rådet till skydd för skönhet (skönhetsrådet).Till riksmarskalksämbetets yttrande har fogats yttranden av ståthållarämbetetoch husgerådskammaren. Remissyttrandena redovisas i bilagorna 1-12 till dettabetänkande. Deinkomna remissyttrandena kan kort sammanfattas på följande sätt. Länsstyrelseni (utom en ledamot) och anser att det föreliggandeiiiredningsmaierialei inie är lillräckligi för ett ställningstagande avriksdagen. Enligt "synes det inte möjligt att på nuvarandestadium ge en rättvisande jämförelse ur ekonomiska aspekter mellan de olikaalternativen", utan erfordras det en fortsatt utredning av ekonomiska ochtekniska frågor innan ett godtagbart beslutsunderlag föreligger. Konstakademinkritiserar såväl utredningsarbetets bedrivande -man ifrågasätter bl. a. om dethar bedrivits så förutsättningslöst som önskat - som dess resultat.Enligt akademin bör nu besluta om "en fortsatt och av snävadirektiv obunden utredning". Stockholmskommunstyrelse anser att för att alternativen skall kunnabedömas och ekonomiskt jämföras med alternativet erfordras en nyutredning i fråga om behovet av grundjörstärk-nini;ar m. ni. Även planverketframhåller behovet av ytterligare utredning beträffande grundläggningsfrågornapå . anser också att en ombyggnad avriksbyggnaderna måste föregås av fortsatta utredningar om bl. a.grundläggningsfrågorna, men menaratt ytterligare utredning inte är enförutsättning för att beslut fattas om förläggning.Byggnadsstyrelsen anser sålunda att "beslut bör kunna fattas på grundvalav nu föreliggande utredningsmaterial". Flertaletav de remissorgan som uttalat sig i frågan förordaren åter/lyttnini; tillHelgeandsholmen. Som skäl för denna ståndpunkt har främst anförts dels attriksdagen skulle få "välfungerande egna lokaler i centralt, traditionelltoch representativt läge", dels att de gamla riksbyggnaderna skulle få enadekvat användning och att vården av dem skulle bäst säkerställas. Svårigheternaatt finna lämpliga hyresgäster till de gamla riksbyggnaderna, om riksdagenbeslutar att stanna kvar vid , har också framhållits, särskilt avbyggnadsstyrelsen. Förutom av , som i allt väsentligttillstyrkt förvaltningsstyrelsens förslag, stöds i princip tanken pååterfiyttning till av , planverket(majoriteten), riksmarskalksämbetet och avdelning 2203 av StatsanställdasFörbund samt av en ledamot av och tre ledamöter av kommunstyrelseni . Fördelarnaför med att stanna kvar vid framhålls särskilt avlänsstyrelsen (utom en ledamot), kommunstyrelsen i (utom treledamöter)-jämte de kommunala organen drätselnämnden, fas-tighetsnämnden ochbyggnadsnämnden samt kommunens tekniska förvaltningar - och en ledamot avplanverkets styrelse. Härvid anförs främst att de nuvarande lokalerna ärmoderna, rymliga och ändamålsenliga samt att det centrala läget har mångafördelar både för ledamöter, besökare och anställda. Vidareframhålls riskerna från miljösynpunkt med de föreslagna om- ochtillbyggnaderna på och uttalas farhågor för att kostnaderna fördylika åtgärder kan bli väsentligt dyrare än som angetts avförvaltningsstyrelsen. Särskilt från kommuns sida framhållsSergelstorgsalternativets fördelar vid en samlad bedömning.