bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid ombyggnadpå enligt alternativ 2 får välfungerande nya lokaleri centralt, traditionellt och representativt läge, riksbyggnaderna bevaras påett meningsfullt sätt, ledamotsrummen med bostadsmöjlighet ligger i en välavskild "hotelldel", årskostnaden blir lägre än vid . Schematiskt kan ombyggnadsaliernativen påHelgeandsholmen åskådliggöras på följande sätt. All 1 Exteriören bevaras i allt Nybyggnad väsentligt oförändrad ., . Utskoitslokaler, grupp, fff ledit " kansher Alt 2 Exteriören bevaras i huvudsak oförändradUtskotlslokaler, partikanslier, förvaltningskontoret, tryckeri All 3 Exteriören oförändrad, gångförbindelse tillkanslihuset under Myntiorgei och Plenisal, rum för lalmansamt uiskoitsordföran-den och vice ordföranden, kammarkansli, ledamotsrum Fasaden bevaras, påbyggnad2 våningar Gångbro över Stallkanalen Plenisal, restaurang,klubbrum m. m. Exleriören oförändrad Riksdagsbibliotek, reslauranglokaler Utnyttjastill 2/3. Utskottens kanslier och sessionssalar, förvali-ningskontor, tryckeri 1 förhållande till vad som gällde förarkitekttävlingen har förutsättningarna för en ombyggnad ändrats på treväsentliga punkter, nämligen dels att exteriör och värdefullareinteriörer skall bevaras och att det är ett starkt önskemål att motsvarandeskall gälla riksbankshuset, dels atl kanslihuset kan disponeras dels ock atten dyrbar grundförstärkning inte ansetts erforderiig. KU 1975:13 B 58 Beträffande beräkningen av kostnaderna förombyggnadsalternativen kan bl, a, noteras attvärdet av mark och byggnader på sätts till O kronor atthyran för kanslihuset är satt till per kvm lägenhetsyia och år attkapitalkostnad beräknas med en ränta motsvarande staislåneräntan alt avskrivningstiden ärsatt lill 60 år altdrift och underhåll beräknats uppgå till per kvm lägenhetsyta och år samt attinvesteringskostnaderna är beräknade i prisnivå , Utredningens kosinadsuppställninghar följande utseende Investeringskostnader(tkr) Avskrivning (0,) (exkl. kanslihuset) Årskostnad kr/m lägenhclsyla Frånkostnadssynpunkt anses förslagen likvärdiga. 1jämförelsen mellan alternativen har hänsyn tagits till funktion, inre miljö,stadsbild och yttre miljö, saml bevarande. Alternativ 2 har sammantagetbedömts besitta bättre egenskaper än övriga alternativ. Årskostnad för lokalernavid enligt offert : Driftoch underhåll x 38 601 Avskrivningar (, ) Räntekostnader 7,59 96 av178 Mkr Garageplalser(170 st) Tryckeri(ca 1 900 m') KU 1975:13 B 59 Detotala hyreskostnaderna uppgår således till . Enligtriksdagens direktiv till utredningen skulle denna även undersökaförutsättningarna och kostnaderna för förvärv av berörda fastigheter vidSergels Torg. Kommunens först avlämnade offert anger också, som ovan nämnts,olika former för en överlåtelse. Utredningen avvisar alternativet med följandemotivering (s. 28): "Förvärvi någon form anser utredningen inte vara aktuellt, framför allt emedan denfastighet som ingår i omfattar nära dubbelt så stor lokalytasom disponerar. Det bedöms som olämpligt och opraktiskt att riksdagenstår som hyresvärd för lokaler av den omfattning här är fråga om." "Kontorethar förståelse för att inte önskar bygga upp en egenförvaltningsapparat av större omfattning. Här bör emellertid finnas möjlighettill olika lösningar, exempelvis att kommunen eller ges iuppdrag att sköta denna förvaltning. I offerten har också anvisats andraförvaltningsformer såsom stiftelse eller bolag. Avförvaltningsstyrelsens bedömningar framgår atl frågan om framtidaexpansionsmöjligheter är av väsentlig betydelse. i det avseendet vara mindre tillfredsställande. Av utredningen framgår(s. 27) att expansion endast kan ske i privatägda och vid den aktuella tidenredan uthyrda fastigheter. De skulle dessutom erbjuda dåliga internaförbindelser. Kontoret håller för troligt att någon missuppfattning måste hauppkommit på denna punkt. I den första offerten lämnas som visas ovan enomfattande redovisning av expansionsmöjligheterna som konstateras vara mycketgoda inom området. 1 området äger kommunen fastigheter i kvarterenBrunkhuvudet, Brunkhalsen, Hägern Större och Beridarebanan (5:e höghuset).Kronan äger fastigheter i kvarteren Björnen, Tigern, Loen och Beridarebanan(Riksbankshuset). De av kommunen ägda fastigheterna längs ikvarteret är saneringsmogna och vid en nybebyggelse där kanförbindelse ordnas med nuvarande lokaler via Brunkebergsfaret ellergenom gångförbindelse över . Kvarteret Hägern Större bör såledeskunna ge en expansionsmöjlighet som är bättre belägen än vad kanslihuset är iförhållande till riksbyggnaderna på . En expansion i 5:ehöghuset erbjuder också, enligt kontorets mening, en acceptabel förbindelse viaSergels Torgs gångplan. Om så önskar borde även lokaler kunna tas ianspråk i det nya riksbankshuset. Vid.bedömningen av de olika alternativen har utredningen fäst avseende vidfunktion, inre miljö, yttre miljö och stadsbild, bevarande, genomförande samtkostnad. I avvägningen ingår faktorer som är faktiskt jämförbara, exempelviskostnader. Därutöver görs bedömningar som är av mera subjektiv karaktär. Detgäller exempelvis vilket alternativ som erbjuder den bästa utsikten; frågan ominteriörens utseende eller var KU 1975:13 B 60 riksdagenbör vara belägen, något avskilt eller centralt i stadslivet. De subjektivabedömningarna anser sig kontoret inte ha anledning att kommentera. Kontorethar i stället koncentrerat sig på punkterna grundförstärkning och kostnad. Vidupprättande av denna promemoria har kontoret haft tillgång till delsFörvaltningsstyrelsens skrivelse till (1974:20) dels visst ritningsmaterialsom även finns redovisat i den pågående utställningen dels vissa uppgifter sompå begäran lämnats av (un-derbilaga 2:2), Utredningen förutsätter att någon grundförslärkninginte erfordras vid en ombyggnad av riksdags- och riksbanksbyggnaderna. Manhänvisar härvid till ett till utredningen fogat utlåtande beträffanderiksdagshusets grundläggning. Vadgäller det åberopade utlåtandet omfattar det endast och detinnehåller vissa väsentliga reservationer. Det konstateras att träpålarnaangripits av bakterier och att viss nedsättning av hållfastheten kan befaras. Iogynnsammaste fall kan grundvattnet ha sjunkit under rustbädden. (Den förstörs då av röta). Spont- eller pålslagning bör undvikas i byggnadensnärhet (tomt och Riksdagshusplan). Belastningarna får inte avsevärtöka. Det åberopade utlåtandet synes således tillämpligt under förutsättning att inga mer omfattande ingrepp skall göras i ellerkring . Så är ju inte fallet vid en återflyttning tillHelgeandsholmen. Kontoretsuppfattning är att denna väsentliga fråga är otillräckligt penetrerad avutredningen. Kontoret vill i detta sammanhang erinra om att det i samband medriksdagshustävlingen i fackpressen förekom diskussioner mellan flera avlandets mest framstående experter om behovet av grundförstärkning avriksdagshuset. av styrelsen förordade alternativet skall betydande investeringar göras. 1kostnadskalkylen är avskrivningstiden . synes engrundförstärkning vara oundgänglig och den bör därför ske före enålerflyttning. Kontoret hävdar bestämt att en ytteriigare granskning avgrundläggningsförhållandena beträffande riksdagshus och riksbanksbyggnadernabör göras, Detia förutsätter en ny utredning. En sådan bör behandla nu aktuelltförslag och bl. a. noggrannare studera följande punkter. Olandhöjningens inverkan på grundvaltenståndet särskilt med beaktande avMälarens framtida reglering och grundvattensytans lutning samt nybyggnationensinverkan på grund vattenståndet Oinverkan av den ökade belastningen på grundkonstruktionens bärkraft avRiksbankshuset vid påbyggnad KU 1975:13 B 61 Obehovet av och kostnaderna för extra ordinära anläggningsarbeten för denunderbyggda parkeringsgården. Härtilltorde erfordras vissa kompletterande grundundersökningar bl. a.ytkompletterande kontroller av trägrundläggningarnas kondition. utlåtande nr 1968 finns vissa kostnadsuppgifter. För helgrundförstärkning av anges kostnaderna till ca och förRiksbankshuset till . 1samband med riksdagshustävlingen förekom som ovan nämnts i fackpressendiskussioner om grundförstärkning av . Kostnaderna angavs till 45Mkr utan närmare precisering. Prisnivån är högre. sin granskning av investeringsbehovet dock valt att inkludera en kostnadför grundförstärkning om . En kostnadsjämförelse mellan alternativen bör avseden tidpunkt när tar lokalerna i anspråk, vilket torde ske sommaren1982, såvida icke viss forcering genomföres. Orsaken lill att en jämförelseinte kan göras priser är att framtida kostnadsstegringar har olikagenomslagskraft på alternativen. Kommunens offert anger attdrift-och underhållskostnaderna, som utgör av den föreslagna hyran förriksdagen, skall regleras i enlighet med konsumentprisindex förändringar.Resterande delar av hyran är dock oförändrad , såvida icke räntelägetändras. Alternativet kommer däremot beträffandekapitalkostnaden att drabbas av byggnadskostnadernas stegring fram till 1982.Även i detta alternativ torde drift och underhåll öka i huvudsak iöverensstämmelse med konsumentprisindex. Föratt få fram realistiska uppräkningsfaktorer har en beräkning skett avkonsumentprisindex (totalindex) respektive Byggnadsstyrelsensbygg-nadskosinadsindex för förvaltningsbyggnader årliga förändring under perioden1964-01-01 till . Denna visade sig uppgå till 5,5 96 respektive 6,596 . Enkostnadsjämförelse mellan alternativen påverkas myckel starkt av eventuellagrundförstärkningskostnader. På grund av den oklarhet som alltjämt synesföreligga i denna fråga är det motiverat att räkna med såväl alternativ sominkluderar grundförstärkning som alternativ där grundförstärkning ej ingår. Isyfte att undersöka huruvida de i förvaltningsstyrelsens utredning angivnainvesteringskostnaderna synes rimliga har en undersökning gjorts av motsvarandekostnader för ombyggnad av huvudbyggnad för landstingetsverksamhet. De för redovisade investeringskostnaderna exklusive markmotsvarar ca per kvm totalyta (= källaryta och våningsyta mättaefter ytterväggars utsidor). De för konstaterade kostnadernauppgår prisläge KU 1975:13 B 62 tillca per kvm lotalyta. Huruvida denna kostnadsskillnad är motiveradmed hänsyn till olikheterna i projekten eller om den skall ses som enindikation om att investeringskostnaderna för är alltför lågtberäknade kan bara avgöras genom en fortsatt de-taljprojektering. Preliminärtsynes det emellertid finnas föga anledning att tro att en ombyggnad avriksdagshuset skulle bli billigare än ombyggnad. Det tordedärför vara av intresse atl studera kalkyler som baseras på en byggnadskostnadav per kvm totalyta. Iutredningen har markvärdet på salts till O kronor. Den avkommunen offererade hyran inkluderar förräntning av ett markvärde omca . För att jämförbarhet skall erhållas måste således i kalkylernaupptas ett markvärde för . Vilket byggnadssäu som skall läggastill grund för en sådan markvärdeuppskattning kan diskuteras. Ettminimialternativ torde därvid vara att hänsyn tas till sådana delar ibefintlig bebyggelse som är användbara för kontors- och lagerändamål. En sådanmarkvärdeuppskattning ger på basis av sedvanligt orisprismaierial, och eftererforderiig reduktion för det avsevärt lägre utnyttjandetalet jämfört mednyproduktionen, ett markvärde om . Detta värde avser , men användsändå i denna kalkyl på grund av osäkerheten om den framtidamarkvärdeutvecklingen. Det bör understrykas att plenisalar, del centralatrapphuset och sammanbindningsbanan ej ansetts ge något markvärdetillskott. Kostnadernaär uppräknade 1-982. Beräkningsmetodiken överensstämmer i huvudsak medförvaltningsstyrelsens utredning. Under investeringskostnader har dock ävenmarkkosinader och i vissa kalkylaliernativ grundförstärkningskostnaderupptagits. drift- och underhållskostnader har upptagits lill /kvmlägenhetsyta (ly) och år för atl samma standard som i alternativet erhållas. Alternativt skulle dessa kostnader i alt S kunna sänkas tillden nivå utredningen föreslagit i alt H (). Erfarenheterna från denhittillsvarande förvaltningen talar emellertid emot att skulleåt-nöjasig med detta. Uppräkningen av kanslihusets hyra har antagits kunna skei enlighet med kommunens offert. De olika kalkylalternativen skiljer sig inedan angivna avseenden. Byggnadskostnad 1 500kronor kvm. A/t 2. Grundförstärkning, Byggnadskostnad /kvm. All 3.Ej grundförstärkning. Byggnadskostnad /kvm, Ah 4.Grundförslärkning. Byggnadskostnad I /kvm. KU 1975:13 B 63 Kostnaderna för vid offerten har uppräknats på sätt som framgår av denna. Hyreskostnaden förde lokaler som ej omfattas av offerten har antagits kunna uppräknas på sammasätt. 1 årskostnadsberäkningen ingår en intäkt/kostnadskalkyl för de delar avHelgeandsholmsbyggnaderna som är uthyrbara för kontors-och lagerändamål.Plenisalarna, det centrala trapphuset och sammanbindningsbanan förutsättsgenom uthyrning till konferenser m. m. ge hyresintäkter som täcker drift- ochunderhållskostnaderna för dessa lokaler. Avskrivning och förräntning av dedelar av upprustningskostnaderna, priser, som avserkonferenslokalerna sker inom ramen för de hyresintäkter som kontors- ochlageriokalerna ger. Avskrivningstiden uppgår till med tanke på attgrundförstärkning förutsatts ej bli utförd. Hyresintäkternatäcker således kostnaderna för drift, underhåll, avskrivningar ochkapitalkostnader. De i kalkylen förutsatta hyresintäkterna om /kvm lyi penningvärde för kontors- och lagerdelarna motsvarar ca 200kronor/kvm ly penningvärde. Denna genomsntttshyra kan fördelas såatt kontorsvåningarna erhåller en hyra om /kvm ly och lokalerna påplan 1 i Riksbankshuset samt plan 2 i , vilka domineras avlagerliknande lokaler, en hyra om /kvm ly. Totalhyror av dennastorieksordning får med tanke på det goda kontorsläget, hyresläget inyproduktionen samt den omfattande upprustningen bedömas som skäliga. Delbör speciellt understrykas att erfarenheter av hyresintäkterna frånHelgeandsholmen, som avser korttidsförhyrningar med hänsyn till att enombyggnad för riksdagsändamål har ansetts nära förestående, inte ärrepresentativa för den framtida uthyrningssitualionen efter en omfattandeupprustning. Följande uppställning kan göras över de olikaalternativens årskostnader . Kalkylalternaliv I Kalkylalternaliv 2 Kalkylalternaliv 3 Kalkylallcrnaliv 4 27 ',',', De redovisade kalkylerna förutsätter altkonsumentprisindex och bygg-nadskostnadsindex tillväxttakt under perioden1964-01-01 till KU 1975:13 B 64 ärrepresentativ även för framtiden. Med en högre tillväxttakt erhålles störreprocentuell kostnadsskillnad mellan alternativet ochalternativet . Lägre tillväxttakt ger motsatt effekt. Härbör emellertid noteras att osäkerhet råder beträffande investeringarna förgångbron över (den är endast skissad) samt för Riksplansombyggnad och i viss mån även för garageplanet under Riksplan. de avseenden kontoret har ansett sig kunna göra en jämförelse mellan alt S och altH har denna således inte utfallit på samma sätt som utredningens.Expansionsmöjligheterna får anses vara mycket goda i alt S, årskostnaderna ärhögre för alt H. Kontoret har inte haft möjlighet att jämföra standardbeträffande värme, ventilation och annan service men anser det troligt att altS även i delta avseende är väl jämförbart med alt H. KU 1975:13 B 65 Vissabegärda uppgifter med anledning av riksdagshusutredningen Åberopande telefonsamtal mellanförvaltningsdirektör och intendent . lämnashärmed följande uppgifter. Ritningar avseende förslag 2 och 3 bifogas. Grundförhållanden avseende Riksbankenöverensstämmer i princip med de som redovisats för . Vad avserStallkanalens grundförhållanden hänvisas till hamnstyrelsen som torde haunderiag för ytterligare studium med anledning av deras engagemang vidombyggnad av slusströskeln. Kanslihuset har bedömtsbesitta tillfredsställande grundförhållanden, utformning i förslaget är redovisad somen skiss och bör bedömas som sådan. Påbyggnaden av har beräknats ej innebäraökad belastning på grunden, Parkeringsplatser är planerade under Riksplan.Antal 150 st. (enligt program). Kostnad för parkeringsplatser ingår som en delav redovisad kostnad för i resp, förslag. En särredovisning avkostnader för garage, inlastning och tillfarter kan lämnas efter , Enligtuppdrag O, Etzén B 5 1975. KU 1975:13 B 66 Sedan tillfälle beretts riksbank att avgeyttrande över förvaltningsstyrelses framställning (1974:20)lokalfrågor på m. m. jämte i ärendet väckta motioner, fårfullmäktige i meddela följande. Fullmäktigefinner ej anledning att i denna sin egenskap ingå i en bedömning av deframlagda förslagens inbördes förtjänster ulan begränsar sig till att lämna defaktiska uppgifter beträffande dispositionen av riksbanksbyggnaden, vilka kanvara av betydelse för det fortsatta projekteringsarbetet. I skrivelse tillriksdagens förvaltningsstyrelse av anmälde fullmäktige, somhaft att vidtaga sådana dispositioneratt i enlighet med önskan (jfrBaU 1969:26) den nuvarande riksbanksbyggnaden kunde disponeras för riksdagenslokalbehov, att tomt för ny riksbanksbyggnad förvärvats i kvarteretFyrmörsaren och byggnadsarbeten igångsatts. Med hänvisning till det sagdafastslog fullmäktige på förvaltningsstyrelsens förfrågan att oavsett omriksdagen kvarstannade vid eller ej, under allaförhållanden kommeau fullfölja fastlagda byggnadsplaner och att flytta till detnya huvudkontoret i kvarteret /1976, Dentidsplan för uppförande av den nya riksbanksbyggnaden söm sålunda redovisades iapril 1973 harej ändrats. Den nya riksbanksbyggnaden kommer sålunda att ståfärdig för inflyttning /1976, Med hänsyn till önskvärdhetenav att kunna intrimma säkerhetssystemen i den nya byggnaden ärdock möjligt att riksbanken.kan komma att utnyttja den nuvarande byggnadenockså , Efter kan emellertid dennuvarande riksbanksbyggnaden beräknas fullständigt utrymd och kan därefterdisponeras på sätt finner önskvärt, Stockholmsom ovan Å Fullmäktiges vägnar: KU 1975:13 B 67 Sedan konstitutionsutskott genomskrivelse berett riksmarskalksämbetet tillfälle att avgeyttrande över förvaltningsstyrelses framställning (1974:20) rörande"lokalfrågor på m, m," får ämbetet härmedanföra följande, A,eller . De intressen som riksmarskalksämbetet företrädertalar för att återflyttar till , Denhistoriskt traditionella bilden av riksstyrelsen på och i omedelbar närhet avStadsholmen bör bibehållas. Den nya regeringsformens grunder för statsskickettalar för såväl praktisk som syrnbolisk lokal sammanhållning av som"folkets främsta företrädare", konungen som "rikets statschefoch regeringen som "styr riket". Denav förvaltningsstyrelsen gjorda utredningen visaratt tillfredsställandeåtgärder kan vidtas för en återflyttning av utan att och denomgivande stadsbilden påverkas i ogynnsam riktning. Detmå i övrigt uttalas, att enda alternativet till utnyttjandet av riksdagshuset- om skulle vara kvar på - vore som kanslihus medämbetslokaler på högsta nivå, statsminister, departement, kansli, lokaler förregeringssammanträden etc. Ett permanent utnyttjande av förkonferenser, politiska sammanslutningar, kommunala organ etc, synes ur allasynpunkter olämpligt. Än värre vore det, som framskymtat i diskussionen, omlokalerna skulle hyras ut som kontor, lager el, dyl Enärriksdagshuset samt övriga monumentala byggnader inom dess blick-föngsammanhålls av Riksplanen samt i någon mån av och torgbör särskilt den förstnämnda bli föremål för planering i syfte att skapa envärdig "förgård" till det svenska "folkets främstaföreträdare", . En liknande anordning på kan ejåstadkommas, Iav ståthållarämbetet på avgivet här bifogat yttrande(Underbilaga 1) framförs ytteriigare väsentliga synpunkter på den historiskabakgrunden till riksbyggnadernas traditionella utnyttjande. Sammanfattningsvisuttalar sig riksmarskalksämbetet bestämt för återflyttande tillHelgeandsholmen. KU 1975:13 B 68 B,De tre utredningsalternativen. Ämbetet har av naturiiga skäl begränsat singranskning av alternativen till det inflytande exteriörerna kan fö på kungl,som den mest betydelsefulla delen av den centrala stadsbilden. Ämbetet ansluter sig till förvaltningsstyrelsens negativabedömning av nybyggnadens inflytande på stadsbilden. Härtill må framhållas attstilblandningen i denna känsliga miljö sannolikt kommer att verka störande.Man kan också befara att inblicken mot klassiska kontur från västerkommer att skymmas eller beskäras. Slutligenär det knappast till fördel för den nuvarande helheten att riksbankshuset meddess intressanta arkitektur kommer att försvinna. Riksmarskalksämbetetavstyrker detta alternativ. Detta av förvaltningsstyrelsen förordade alternativhar säkeriigen stora förtjänster i fråga om funktion och inre miljö. Det hartill skillnad från alternativ I bevarat riksbankshuset, ehuru i delvisförändrat (påbyggt) skick. Stadsbilden har påverkats genom en föreslagen höggångbro över Stallkanalen, Vadbeträffar riksbankshusets påbyggnad måste en viss tvekan uttalas med hänsyntill balansen mellan de två byggnadskropparna, det dominerande riksdagshusetoch det underordnade riksbankshuset. Ur siadsbildssynpunkt bör det senare genomalltför massiv påbyggnad inte tillåtas konkurrera med det förra. Av detta skälsynes det ha varit bättre om "hjärta", plenisalen,föriagts till huvudbyggnaden (alt. 3). Om så icke är möjligt bör enöverarbetning göras för att orn möjligt nedbringa påbyggnadens höjd. Det är avskäl som anförts under alt, 1 mindre tillfredsställande att en alltfördominerande byggnadskropp förs in i stadsbilden sedd från mälarsidan. Vadbeträffar gångbron över ansluter sig ämbetet i fråga omutformningen inte blott till förvaltningsstyrelsens tvekan utan uttalar sinuppfattning att den är olämplig. Den kommer att motverka strävan - så oftauttalad - att bibehålla de fö återstående möjligheterna till samspel mellanMälarens och Strömmens vatten. Dessutom kommer den att helt eller delvis skärmaden vy av som skymtar från väster mellan kanslihuset och riksbanken.Detsamma gäller vyn från ut mot , ett kärt motiv förturister. Ämbetetförutsätter att andra konslruktionsförslag som undanröjer dessa nackdelar kantas fram, därest detta alternativ kommer att i huvudsak antas. Enmera nyanserad bild av "broproblemet" ges av kungl, husgerådskammareni bifogade yttrande (Underbilaga 2), KU 1975:13 B 69 Detta alternativ har ur de synpunkterriksmarskalksämbetet företräder inga egentliga nackdelar. Exteriörförändringarförutsätts ej om delar av kanslihuset kan tas i anspråk. Ingen broförbindelseerfordras då man planerat en gångtunnel under och . Denberörda detaljen om uppsättande av de ursprungliga takdekorationerna ställersig ämbetet tveksamt till. Det kan knappast verka till en enhetlig bild avomgivningen, där stränga fasad dominerar och arvfurstens palats nuframstår i sin rena arkitektur. Det finns måhända lika stora skäl att ta bortden takdekoration som lämnats kvar på . Uttalandetatt Riksplanen skall behållas oförändrad bör som tidigare uttalats medföra ensärskild planering, I varje fall bör all parkering på platsen undvikas(ersättas med P-garage). Mera genomgripande förändringar, såsom eventuellsänkning av körbana etc, bör inte tillåtas fördröja genomförandet avombyggnadsarbetena i . Omde ovan framhållna nackdelarna för stadsbilden i alternativ 2 kan undanröjaseller modifieras, ansluter sig riksmarskalksämbetet till förvaltningsstyrelsensförslag, KU 1975:13 B 70 STÅTHÅLLARÄMBETET D:nr 250/74 Ståthållarämbetelsyttrande till utredning: (1974:20) Riksdagenslokalfrågor på m, m. är i hög grad en öppen byggnad.Folk rör sig fritt på borggårdar och genom entrévalven; i det inre är allahistoriskt och konst-näriigt intressanta salar och våningssviter tillgängliga.Slottet är ett av de mest besökta målen i också för utländskaturister men framför allt för svenskar som reser i sitt eget land, frånskolbarn tilj pensionärer på utflykt, Stockholmsslott är också landets byggnadsminnesmärke nr 1, Dess situation i staden ochbyggnadens samspel med omgivningen, i norr broaxeln, kajerna. Lejonbackensramper längs en av strömgrenarna, utblickarna därifrån över vatten,men också vyerna av från kajer och vattenområden är oskiljbara frånbyggnaden. De har skildrats i konst och litteratur.