bet · FY01KU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Isitt betänkande i grundlagsärendet återkom utskottet till frågan (KU 1973:26 s.35) och uttalade att frågan om särskilda regler för regeringens handlande iextraordinära situationer och för beslutsprocessen i samband därmed borde bliföremål för prövning. Det borde enligt utskottet ankomma på Kungl. Maj:t attnärmare besluta om inriktningen och formerna för en sådan prövning. Utskottet,vars betänkande var enhälligt på denna punkt, hemställde att som sinmening skulle ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i denna del.Utskottets hemställan bifölls av utan votering.Grundlagsärendet föranledde skrivelse till Kungl. Maj:t (rskr 265). I Kungl.Maj:ts skrivelse (Skr 1974:3) angående behandlingen hos Kungl. Maj:t avriksdagens skrivelser anfördes att ärendet vilade i avbidan på fortsattbehandling i grundlagsenlig ordning (s. 19). Grundlagsärendetbehandlades av , då den nya författningen antogsslutligt (rskr 1974:19). Isitt granskningsbetänkande 1974 behandlade utskottet regeringens åtgärder isamband med 1973 (se KU 1974 s. 17-20 och 186-193). Utskottet,som inte fann anledning till anmärkning mot regeringen, uttalade underhänvisning till riksdagsbeslut i grundlagsfrågan att en prövning avfrågan om regler för extraordinära situationer borde komma till stånd.Utskottet framhöll att stora svårigheter kunde vara förenade med t. ex. engrundlagsreglering på detta område. Det kunde emellertid finnas andra vägar attfå till stånd en fastare beslutsordning och dokumentation, vilket var önskvärtinte minst med tanke på de tjänstemän som har att verkställa regeringens besluti samband med extraordinära situationer som regeringen kan komma att ställasinför . godkändeutskottets enhälliga uttalande på denna punkt. Iregeringens skrivelse till (Skr 1975:3) medredogörelse för behandlingen hos Kungl. Maj:t av skrivelser angesatt riksdagsskrivelserna med anledning av gmndlagsärendet är slutbehandlade. Enligtvad utskottet inhämtat har statsrådsberedningen vid olika tillfällen - senast ianslutning till det s. k. Bulltoftadramat - vidtagit olika åtgärder i syfte attförbättra förutsättningarna för att regeringen skall kunna samlas och fatta debeslut som betingas av plötsligt inträffade händelser. På grundval av uppgifterfrån statsråden upprättas regelbundet s. k. engagemangslistor med uppgift omtider och platser för statsrådens besök och framträdanden. Statsrådenlämnar dessutom uppgifter till statsrådsberedningen när de kommer att varalediga -1, ex. för semester- eller till följd av tjänsteresa kommer att vistasutanför . Statsrådsberedningen har dessutom anmodatstatsråden att alltid lämna uppgift till någon eller några departementstjänstemänom var de kan nås eller annan fritid. Vidarehar utskottet erfarit att regeringen ägnar frågan om handlingsberedskapkontinueriig uppmärksamhet. Ytteriigare åtgärder av praktisk natur för att stärkaden övervägs f n. inom . När resultatet av dessa övervägandenföreligger kommer att prövas om andra medel behöver tillgripas. Angivnaåtgärder i förening med den nya regeringsformens beslutsför-hetsregler, sominnebär att beslut i regeringsärende kan fattas av fem statsråd, måste anses haförbättrat regeringens handlingsberedskap för bl. a. sådana situationer som nuavses. Detta är värdefullt, men enligt utskottet bör ytterligare uppmärksamhetägnas olika frågor som kan uppkomma i nödsituationer, t, ex.kompetensfördelningen mellan myndigheter som har att verkställa besluten.Utskottet tänker därvid bl. a. på operativa ledningsfunktioner från exempelvispolisens sida. Utskottetförutsätter alltså att regeringen låter föranstalta om en översyn i syfte attåstadkomma så klara handlingslinjer som möjligt att användas i händelse av ennödsituation. Vad utskottet anfört bör ges till känna. Genom beslut anhöll hosKungl. Maj:t att en parlamentarisk besparingsutredning skulle tillsättas (FiU1974:25 p. 9, rskr 1974:279). bemyndigade regeringen chefenför att tillkalla sakkunniga med uppdrag att utreda fråganom möjligheterna att göra besparingar inom statsverksamheten. Utskottet finneratt riksdagsbeslutet härigenom blivit tillbörligen beaktat. Utskottet vill isammanhanget nämna att avstyrkt finansutskottetshemställan (FiU 1975:10) att hos regeringen begära tilläggsdirektiv till nämndautredning. Frågan om en utredning av indexreglering avskattesystemet behandlades i . Den 31maj avstyrkte finansutskottets hemställan (FiU 1974:25 p. 4) att 1972års skatteutredning i tilläggsdirektiv skulle ges i uppdrag att framläggaförslag till indexreglering av skattesystemet. beslöt riksdagenatt hos Kungl. Maj:t anhålla om tilläggsdirektiv till 1972 års skatteutredningatt utreda införande av indexreglering av skattesystemet (SkU 1974:54 res. 17,rskr 329). Någon åtgärd med anledning av det senare riksdagsbeslutet har intevidtagits av regeringen. I frågedebatt i anfördefinansministern att eftersom riksdag fattade två mot varandra stridandebeslut beträffande en indexreglering av skattesystemet hade inte uttalatnågon deciderad uppfattning på denna punkt. Han ansåg därför inte att någonutredning i ärendet under dessa förhållanden var påkallad. Utskottethar inte funnit anledning att göra något särskilt uttalande beträffanderegeringens handläggning av frågan om den berörda utredningsverksamheten. Utskottet har vidare uppmärksammat riksdagensbeslut att - med bifall till motionen 1974:249 - hos Kungl.Maj:t hemställa om upphävande av skyldigheten för statliga organ att i vissafall anWtn AB Allmänna .förlaget (NU 1974:9, rskr 1974:82). Regeringen beslötden att fr. o. m. den upphäva kungörelsen (1969:142) omskyldighet för statliga myndigheter att anlita Aktiebolaget föriagetsamt utfärda en ny kungörelse (1974:335) om framställning och utgivning avpublikation, blankett eller annat tryckalster för statens räkning. I den nyakungörelsen förordnades att dylik framställning och utgivning som kostar mer änI . skall, om regeringen inte föreskriver annat, ske antingen eftersamråd med Allmänna föriaget innan anbud infordras eller genom att Allmännaföriaget anlitas. En kanslipromemoria i ämnet redovisas i bilaga 10 B tilldetta betänkande. Utskottetfinner att regeringens åtgärder med anledning av nämnda beslut ståri överensstämmelse med detta. Granskningen har också avsett beslut den27 att - med anledning av motionen 1974:585 - som sin mening geregeringen till känna vad civilutskottet anfört om vissa åtgärder för attförbättra/as-tighetsindelningen m. m. (CU 1974:15, rskr 1974:89). Enkanslipromemoria i ämnet redovisas i bilaga JO C till detta betänkande. Utskottetfår framhålla att civilutskottet har uttalat att det inte har någonerinran mot regeringens bedömning av denna fråga (CU 1975:5). Civilutskottetsbetänkande har också godkänts av . Inte hellerkonstitutionsutskottet finner anledning att ifrågasätta regeringens åtgärdermed anledning av beslut . Beträffande bostadslånefrågan har utskottetsgranskning avsett överensstämmelsen mellan beslut (CU 1974:36, rskr1974:372) rörande storleken av det kommunala ansvaret för låneskuld påbostadslån för småhus och bestämmelsen härom i 19 § Kungl. Maj:tsbostadsfinansieringsförordning (1974:946). bedömning föreligger ingen saklig skillnad mellan den angivnabestämmelsen och beslut i motsvarande del och bestämmelsen fårsåledes anses ha utformats i enlighet med intentioner. a. vid förra årets riksdag behandlat frågor om rörliga krediterför investeringar i rationaliseringssyfte inom försvarsväsendet samt ommöjligheter för bl. a. att åstadkomma utjämning ibetalningshänseende mellan olika budgetår (FöU 1974:19, rskr 1974:190). Enkanslipromemoria i ämnet redovisas i bilaga 10 D till detta betänkande. Desynpunkter och förslag som framförts från sida kommer enligt vadutskottet erfarit att prövas av försvarsutredning. Beträffandebetalningsutjämningsfrågan har utskottet erfarit att regeringen överväger attlämna förslag till . Utskottet har ej funnit anledning attgöra några ytterligare uttalanden angående riksdagsskrivelsen i fråga. 12.Vissa frågor rörande tandvårdstaxan Som närmare redogörs för i en kanslipromemoria,bilaga 11 till detta betänkande, föreskrivs i lagen om allmän försäkring attersättning för tandvård utgår enligt grunder som regeringen efter förslag avriksförsäkringsverket fastställer för högst . Vidare gäller att den somär försäkrad eller eljest äger rätt till ersättning enligt lagen har skyldighetatt i enlighet med de föreskrifter som meddelas av regeringen eller efterregeringens bestämmande lämna de uppgifter som är avbetydelse för tillämpningen av lagen. Tandvårdstaxaninnehöll från början inte någon bestämmelse om vilka uppgifter som skullelämnas i tandvårdsräkning. Det angavs i detta hänseende endast attprivatpraktiserande tandläkare skulle upprätta tandvårdsräkning enligtformulär som fastställdes av . Genom en ändring itandvårdstaxan dén (1974:638) föreskrevs att privatpraktiserandetandläkare skulle redovisa arbetstid och andra uppgifter somriksförsäkringsverket föreskriver. Även annan anordnare av tandvård åladesgenom ändringen skyldighet att lämna de uppgifter som riksförsäkringsverketföreskriver. tillkom en bestämmelse om att en förutsättning förutbetalning av tandvårdsersättning var att angivna uppgifter lämnades. har gjorts gällande att skyldigheten att lämna de uppgifter somriksförsäkringsverket föreskriver innebär ett överskridande avbemyn-digandereglerna i lagen om allmän försäkring, eftersom där avses endastuppgifter som är av betydelse för tillämpning av lagen. Avförarbetena till tandvårdsreformen framgår att uppgift om arbetstid är avbetydelse för tillämpning av lagen om allmän försäkring i vad avser tandvård.Utskottet anser således att den i detta hänseende ålagda uppgiftsskyldighetenomfattas av bemyndigandena i lagen om allmän försäkring. Beträffandede andra uppgifter som genom ändringarna itandvårdstaxan kan föreskriva har det inte uttryckligen angetts att det måstevara fråga om uppgifter som fordras för tillämpning av lagen om allmänförsäkring. Detta är emellertid enligt utskottets mening heller inteerforderiigt, då det klart framgår av lagen om allmän försäkring attbemyndigandet endast avser sådana uppgifter. Deti tandvårdstaxan införda villkoret för utbetalning av ersättning är enligtutskottet nödvändigt för att den berörda uppgiftsskyldigheten skall bliverkningsfull. En bestämmelse av ifrågavarande slag får därför också ansesomfattas av bemyndigandet enligt lagen om allmän försäkring. Utskottethar inte funnit anledning att göra något ytteriigare uttalande i frågan. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Av en inom utskottets kansli upprättad promemoria -bilaga 12 till detta betänkande - framgår att frågan, om slopande avbeteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter behandlades vid en allmänberedning med regeringen . Man kom därvid fram till attsom en konsekvens av den nya grundlagens ikraftträdande den I januari 1974borde ordet Kunglig som tidigare markerat myndigheternas lydnadsställning iförhållande till kungen slopas framför myndighets namn. När det gällde militäramyndigheter och förband tillkom den omständigheten att kungens ställning somhögste befälhavare skulle upphöra med utgång. Då någon föreskrift omatt myndighets namn skulle föregås av ordet Kunglig inte fanns, ansågs det inteerforderligt med något formellt regeringsbeslut i frågan. Avkanslipromemorian framgår vidare att beteckningen i fråga kommer att slopas iSveriges statskalender som utges enligt avtal mellan staten och AB Allmännaföriaget samt i svenska försvarsväsendets rulla. Vissa föreskrifter i ämnethar vidare utfärdats inom . Utskottethar ingen erinran mot att beteckningen Kunglig slopas i namnet på statligamyndigheter och ej heller mot formerna för de åtgärder som i detta hänseendevidtagits från sida. Utskottet har utöver de granskningsområden somredovisats i det föregående tagit upp ytteriigare några frågor. Denförsta gäller dröjsmål i fråga om tillsättning av ordförande i riksbanksfullmäktige.Riksbanken förvaltas av sju fullmäktige. En av dessa och en suppleant för honomförordnas av regeringen i sänder. Övriga sex bankofullmäktige jämtesuppleanter väljs av . Den av regeringen förordnade ordinarieledamoten är fullmäktiges ordförande. Fömt-varande statsrådet ,som av regeringen förordnats som fullmäktigeordförande, begärde och erhöll islutet av entledigande från uppdraget fr. o. m. utgången av nämnda år.Därefter tjänstgjorde som fullmäktiges ordförande vice ordföranden till . Denna dag valde fullmäktige till ny viceordförande . tiden2 tjänstgjorde som fullmäktiges ordförande.Regeringen förordnade fr. o, m. sistnämnda dag för av nuvarandestatssekreteraren i till fullmäktigesordförande. Somframgått har något längre dröjsmål med tillsättningen av ordförandeposten iriksbanksfullmäktige inte förekommit i detta fall. Uppdraget har i frågaförvaltats av vice ordförandena. Utskottet saknar anledning att göra någotytteriigare uttalande i frågan. Vidare har utskottet tagit del av ett av regeringenmeddelat beslut där frågan gällde prövning enligt 136 a § byggnadslagen(1947:385) av etablering för tillverkning av oljeutvinningsplattformar påvästkusten. I beslutet föreskrevs som villkor bl. a. att viss avgift skulleerläggas att användas för att tillgodose det röriiga friluftslivet, denvetenskapliga naturvården och kulturminnesvården i främst norra . Enkahslipromemoria redovisas i bilaga 13 A till detta betänkande. Utskottetfinner inte anledning att göra något särskilt uttalande angående ärendet ifråga. En annan fråga, som varit föremål för utskottetsuppmärksamhet, är distribution i tjänstebrev av visst informationsmaterialfrån intresseorganisation. Med anledning av att pensionsålderskommittén den 31januari 1975 överlämnade sitt betänkande Röriig pensionsålder (SOU 1975:10)till chefen för utfärdades av departementet ettpressmeddelande om innehållet i betänkandet. Till pressmeddelandet bifogadesbl. a. ett utdrag ur LO-nytt, som innehöll ett uttalande ompensionsålderskommitténs förslag av LO:s ordförande. En kanslipromemoriaredovisas i bilaga 13 B till detta betänkande. tidigare uttalat i flera sammanhang är det värdefullt attinformationsfrågorna ägnas stort intresse från departementens sida. Den häraktuella åtgärden måste ses mot bakgrund av att det är önskvärt att en snabbinformation ges om den inställning till förslag till viktiga samhälls-reformersom därav starkt berörda organisationer ger uttryck för. Utskottet finnerdärför inte anledning till erinran mot förfarandet i denna fråga. Regeringen utbetalade på grund av föriikningsavtali visst skadestånd till enf. Utskottet hargranskat bakgrunden till att handelssekreteraren tillerkändes skadeståndet ochdärvid inte funnit anledning till kritik mot vederbörande statsrådshandläggning av ärendet. Härutöverhar granskningen omfattat följande ämnen, nämligen rutiner inom regeringenrörande avvisande av främmande.fartyg på svenskt territorialvatten(kanslipromemoria bilaga 13 C), vissa frågor med anknytning till av regeringenuppdragna riktlinjer for yrkesmässigtrafik med buss (kanslipromemoria bilaga 13 D), distributionenav granskningsexemplar av tryckt skrift till universitetsbiblioteket i ,samt regeringensmotivering av beslut i vissa besvärsärenden samt handläggningen av vissa JÖrsent inkomna besvär. Utskottet har inte funnit anledning att göra någrasärskilda uttalanden beträffande de angivna frågorna. Vad gäller de sistnämndabesvärsfrågorna avser utskottet att fortsätta granskningen. Den granskning som således utförts samt resultatetdärav får utskottet härmed för Närvarande:herrar i (s), (), (), herrar iMalmö (m). Fiskesjö (c), i (s), Jonnergård(c), (), i (m), i (s), (),Måbrink (vpk), i (s)och i (fp). Vidbeslut under nedan antecknade punkter har beträffande punkterna1 och 2 (organisation och arbetsformer inom statsrådsberedningen m. m. resp.uppgifterom nuvarande organisation) ersattherr i , ersatt , iStockholm ersatt och ersatt iHamburgsund, punkten3 (ingåendet av internationella överenskommelser) ersatt ,ersatt i , i ersatt herrKarlsson i , ersatt och ersattherr i , punkten4 (vissa frågor rörande den svenska biståndsverksamheten) ersattherr , i ersatt , ersattherr i , ersatt i och herrBerndtson ersatt , punkten5 (statsministerns skriftväxling med utländsk regeringscheO ersattherr , ersatt i , i Malmöersatt i , ersatt och herrDahlberg ersatt i , punkterna6 och 7 (regeringens befogenhet att överiämna vissa museala tillgångar somstatsgåvor resp. utrednings- och remiss väsendet) ersatt herrMåbrink och i ersatt i , punkten8 (remisser till lagrådet) ersatt i , herrKindbom ersatt , i ersatt herrBergqvist och ersatt i , punkten9 (utgivningen av svensk författningssamling) ersatt , ersatt , i Stockholmersatt och ersatt , punkterna10 och 11 (propositionsavlämnandet till resp. skrivelsertill regeringen - vissa avsnitt) ersatt , i , ersatt och herrJohansson i ersatt i , (betr.extraordinära situationer och bostadslånefrågan) ersatt ,ersatt i , ersatt i ersatt i , (betr.besparingsutredning och indexreglering av skattesystemet) och i ersatt her' i , (betr.Allmänna föriaget) ersatt , i ersattfru , i ersatt i ,ersatt och ersatt iHamburgsund, (betr.fastighetsindelning) ersatt och ersatt , (betr.röriiga krediter) ersatt , i ersattherr , ersatt i , och i ersatt i , punkten12 (vissa frågor rörande tandvårdstaxan) ersatt ochfru ersatt i , punkten13 (slopande av beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter) herrJohansson i ersatt i och ersatt , punkten14 (övriga frågor) (betr.ordf i riksbanksfullmäktige) ersatt , iMalmö ersatt , ersatt i och herrBerndtson ersatt , (betr.oljeutvinningsplattformar) ersatt , iMalmö ersatt , i ersatt iEskilstuna och ersatt , (betr.distribution av visst informationsmaterial) ersatt , herrSten i ersatt och i Malmöersatt , (betr.handelssekreterare) ersatt och iMalmö ersatt i , (betr.avvisande av fartyg) ersatt och ersatt , (betr.busstraflk) ersatt , i Stockholmersatt , i ersatt och fruJacobsson ersatt i , (betr.granskningsexemplar av tryckt skrift) ersatt , herrBerndtson ersatt och i ersatt iEdane, (betr.besvär) ersatt , Reservationer(A, C, D, G, H, 1, J, L, M, P, R, S och T) och särskilda yttranden (B, E, F, K,N, O och Q) Vissa frågor rörande den svenska biståndsverksamheten (s. 10-17) A.Reservation av herrar () och i (m), vilka ansett attutskottet under punkten 4 såvitt avser fleråriga biståndsutfästelser och avtalom utvecklingsbistånd (s. 10-17) i stället bort anföra följande: 1en inom---- (= utskottet (s. 10-12) ha underställts . Vadförst gäller avtalet med som ingicks vill utskottet erinraom att enligt då gällande grundlagsregler - 12 ! ; regeringsformen -krävdes atten överenskommelse med främmande makt som angick en fråga som enligtregeringsformen ägde avgöra ensam eller med Konungen skulle framläggas förriksdagen till godkännande. Detsamma gällde andra överenskommelser av störrevikt. I överenskommelsen skulle tas in förbehåll, varigenom dess giltighetgjordes beroende av bifall. Frågan huruvida en överenskommelse varav sådan vikt att den i enlighet med regeringsformen skulle underställasriksdagen avgjorde regeringen under sedvanligt konstituionellt ansvar. Somnyss framgått har avtalet med inte underställts . Ej heller har iavtalet intagits förbehåll om godkännande. Beträffandefrågan om avtalet med borde ha underställts vill utskottetframhålla att det skogsindustriprojekt som omfattas av avtalet är den störstaenskilda biståndsinsats som planerats från svensk sida. Projektetkommer, som framhållits av utrikesutskottet (UU 1974:3 s. 15), under en följdav år att ställa stora krav, delvis av principiellt nytt slag, på det svenskadeltagandet i insatserna i fråga. Kalkylerna över investeringskostnaderna harlänge varit och är fortfarande osäkra. Det kan nämnas att i 1974 årsstatsverksproposition angavs beloppet 500 milj. kronor och att detta sannoliktskulle komma att överskridas. Avtalet gällde emellertid 770milj. kronor till projektet i fråga. talasi årets budgetproposition också om en investeringskostnad om 770 milj. kronor.Vidare torde projektet vara det mest riskfyllda som svensk biståndsverksamhetnågonsin engagerat sig i. Det finns anledning befara att den svenska andelen avkostnaderna kan komma att öka ytterligare på grund av oförutsedda svårigheterunder uppbyggnadsskedet. Anförda förhållanden leder enligt utskottet tillslutsatsen att med hänsyn till sin storieksordning och principiellainnebörd självklart borde ha underställts i enlighet medregeringsformens regler. Mot att sådana avtal om utvecklingsbistånd som är avavsevärt mindre räckvidd och principiell betydelse än det nu berörda interegelmässigt underställs har utskottet, som i sammanhanget hänvisartill de uttalanden härom som gjordes vid riksdag (UU 1973:3 s. 12),ingen erinran. Vadgäller frågan om bilaterala biståndsutfästelser har som tidigare framgåttregeringen erhållit bemyndigande att göra sådana utfästelserför fem framföriiggande budgetår till ett belopp som förutom ingående s. k.ointecknade reservationer svarar mot högst fyra gånger det bilaterala anslagetför det löpande budgetåret. Detta bemyndigande gav regeringen möjlighet attför perioden /75-1978/79 göra bilaterala biståndsutfästelser till ettbelopp om mer än . Motsvarande belopp skulle enligt åretsbudgetproposition för perioden /76-1979/80 uppgå till nära 7 miljarderkronor. Denfullmakt av liknande slag som enligt vad förut nämnts tillkom 1968 var avmindre omfattning och var avsedd att möjliggöra kreditutfästelser för vissaperioder. bemyndigande innebar en viktig skillnad i förhållande tillden tidigare fullmakten nämligen att utfästelserna fick avse såväl gåvor somkrediter. Vidare utökades bemyndigandets omfattning väsentligt. uppfattning medgav då gällande regeringsform uppenbariigen inte enså vittgående fullmakt. Genom den nya grundlagen har öppnats vissa möjligheterför att besluta om anslag för längre perioder än budgetåret. Dessafår dock enligt utskottet betraktas som undantagsregler avsedda att tillämpasendast när särskilda skäl föreligger. Att regeringen skulle kunna bindakommande fiksdagar på sådant sätt och till så stora belopp som 1972 årsbemyndigande inneburit och fortfarande innebär kan från konstitutionellsynpunkt självfallet inte vara godtagbart. Fråganom utnyttjandet av den nämnda fullmakten aktualiserades i hög grad genomDRV-avtalet. Som utskottet framhållit hårde informationer som delgettsriksdagen om projektets omfattning och kostnader varit bristfälliga. 1 1974års statsverksproposition nämndes beloppet . har dennasiffra stigit till . Några praktiska svårigheter iform av tidsförlust e. d. för regeringen att underställa avtalet tordeenligt utskottet inte ha förelegat. Självklart borde då gällande regeringsformsregler om förbehåll i fråga om godkännande ha iakttagits i sambandmed avtalets ingående. Att sålunda ställts utanför möjligheten tillgranskning och bedömning av ett projektsom till sin omfattning och sina ekonomiska konsekvenser är det största i sittslag är enligt utskottet inte rimligt. Medhänvisning till det anförda anser sig utskottet icke kunna underlåta att riktaanmärkning mot det statsråd som närmast haft ansvaret för frågans handläggning,statsrådet . Vadslutligen gäller frågan om insyn allmänt i den s. k.länderplaneringen för utvecklingsbiståndet förhåller det sig så att till utrikesutskottetunder senare år har överlämnats vissa mycket kortfattade och ofullständigasifferuppgifter beträffande framtida stöd till biståndsländer. Uppgifterna gesi form av en förtrolig promemoria. Det har från regeringens sida betonats attuppgifterna i fråga grundar sig på bedömningar som gjorts av tjänstemän ibiståndsorganen och att uppgifterna på intet sätt är bindande. På grund avdenna karaktär hos uppgifterna kan de inte läggas till grund för några besluteller andra överväganden inom utrikesutskottet. Konstitutionsutskottetkonstaterar med hänvisning till det anförda att det i strid mot vad somförutsatts från sida inte lämnas någon närmare information omländerplaneringen. Detta förhållande bör ges till känna.