bet · FY01SfU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 12 SfU 1975:12 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om sjukpenningförmåner för intagen påfångvårdsanstait och för ungdomsvårdsskolelev i vissa fall motionen I975:466av herrOlsson i (s)varihemställsatl hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring avlag och tillämpningsbestämmelser att vård på anstalt inte föranlederomprövning av sjuk-klasslillhörighet och att inplacering i sjukklass kan skeredan vid frigivning eller i så nära anslutning till den som möjligt, motionen 1975:1810 Gfr 1975:1278) av iHölö (c) och fröken () vari hemställs alt beslutar om sådanändring av lagen om allmän försäkring (AFL) att ungdomsvårdsskolelev som vistasför vård utom skola tillerkänns sjukpenningförmåner. De grundläggande bestämmelserna omsjukpenningförsäkringen finns i 3 kap. AFL. Försäkringenomfattar försäkrade som är inskrivna i försäkringskassa. Den försäkrades rätttill sjukpenning är, frånsett vad som gäller den s, k, hemmamakeförsäkringen,beroende av den sjukpenninggrundande inkomsten. Därmed avses den inkomst ipengar eller naturaförmåner, som den försäkrade kan t. v. antas få för årräknat på grund av eget arbete, antingen av anställning eller av annatförvärvsarbete (2 ;). Varjeförsäkrad som har en sjukpenninggrundande inkomst av . har rätttill sjukpenning. Hel sjukpenning utgör av den fiislslällda sjukpenninggrundandeinkomsten delad med 365, alltså utslagen per kalenderdag. Del av årsinkomst somöverstiger 7,5 gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet grundar dockinte räll lill sjukpenning. Sjukpenningen är skattepliktig inkomst. Inomhemmamakeförsäkringen föreligger räll till en sjukpenning om . om dagensom ej beskattas. Sjukpenning utgår vidsjukdom som förorsakar nedsättning av arbeis- förmåganmed minst hälften. Är arbetsförmågan helt förlorad utgår hel sjukpenning,annars halv sjukpenning (7 S). Om den försäkrade åtnjuter sjukhusvård minskassjukpenningen med . Avdraget får dock inte översliga en tredjedel avsjukpenningens belopp, och sjukpenning skall alltid utgå med lägst . (4 ijandra stycket). Sjukpenningutgår inte för tid då den försäkrade fullgör värnpliktstjänstgöring ellervapenfri tjänst, är intagen i annat barnhem än mödrahem eller iungdomsvårdsskola, är häktad eller inlagen i fångvårds- eller arbetsanslalteller i annat fall än förut sagts av annan orsak än sjukdom tagils om hand pådet allmännas bekostnad (15§). Lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt avserkriminalvård i anstalt efter dom på fängelse, ungdomsfängelse eller interneringefter förordnande om behandling i anstalt. Av bestämmelserna i lagen kan iförevarande sammanhang följande vara av intresse. Kriminalvårdi anstalt skall utformas så att den intagnes anpassning i samhällel främjas ochskadliga följder av frihelsberövandet motverkas. Verksamheten bör redan frånbörjan inriktas på åtgärder som förbereder den intagne för tillvaron utanföranstalten. Anpassningen i samhället söker man tillgodose bl. a. genom att geintagen i lokalanstall möjlighet att under arbetstid utföra arbete eller deltai undervisning, utbildning eller annan verksamhet utom anstalten.Vidare kanintagen som undergår fängelse eller dömts lill ungdomsfängelse ellerinternering - till förberedande av frigivning eller överförande till vård utomanstalt - beviljas permission under viss längre lid (s. k.frigivningspermission). Ungdomsvårdsskolor inrättas och drivs av staten.Ändamålet med sådana skolor är att bereda vård, fostran och utbildning åt demsom omhändertagils för samhällsvård och skrivits in som elever vid skolorna.Vården av eleverna äger rum inom eller utom skolan. Vården inom skolan skallvara så anordnad att den skapar förutsättningar alt överfora eleven till friarevård. Om del anses lämpligt får elev beredas arbete eller utbildningannorstädes än i skolan. Vård utom skolan skall anlitas så snart det kan ske.För sådan vård kan eleven överlämnas lill enskilt hem eller placeras i lämpliganstalt. Den som är inskriven i ungdomsvårdsskola räknas - vare sig han vårdasinom eller utom skolan-som intagen i skolan och är följaktligen, så längeinskrivningen varar, fråntagen möjligheten att erhålla sjukpenning vid sjukdom. sjukförsäkringsulredning föreslog i ett imars 1969 avlämnat betänkande Sjukförsäkringsförmåner vid vissa former avanstaltsvård (Stencil S 1969:3) att långtidspermitterade inom kriminalvårdenoch ungdomsvårdsskolelever i vård utom skola skulle vara berättigade tillsjukpenningförmåner vid sjukdom under förutsättning all de på grund avförvärvsinkomst var sjukpenningklassplacerade. Utredningen framhöll därvid allsituationen för ungdomsvårdsskolelev i vård utom skola var sådan all en ändringvar befogad. Vårdformen utgjorde en förberedelse för elevs utskrivning frånungdomsvårdsskola och användes i regel som en övergång mellan anslaltsmiljönoch de mera fria förhållanden som eleven mötte efter utskrivningen. Delövervägande antalet av de elever som vårdades utom skola hade avlönatförvärvsarbete varför deras förvärvsmöjligheter förändrades vid arbetsoförmågapå grund av sjukdom. De hade dessutom ait själva svara för utgifter för sittuppehälle, Ifråga om de långtidspermitterade inom kriminalvården anförde utredningen attde formellt sett betraktades som intagna i fångvårdsanstait men att derasställning i övrigt var alt jämföra med frivårdsklientelets, och detta klientelhade rätt till sjukpenningförmåner. Under långtidspermission, som användes somen övergångsform mellan anstalts- och fri vård, förelåg - menade utredningen -för permitlenien motsvarande förhållanden i fråga om förvärvsmöjligheler ochutgifter för uppehälle som för ungdomsvårdsskolelever i vård utom skola. Vid riksdag väcktes motioner med yrkandeom utredning om förbättrat skydd vid sjukdom m, m, som inträffade i näraanslutning till bl, a, anstaltsvistelse. Andra lagutskottet (2 LU 1969:34)hänvisade till att sjukförsäkringsutredningens förslag i fråga om delångtidspermiiterades inom kriminalvården rätt lill sjukpenning förutsatte attvederbörande på grund av förvärvsarbete var sjukpenningklassplacerade,Ulskotlel, som ansåg del viktigt att denna princip upprätthölls, avstyrktedärför motionerna i den mån de gick ut på alt tillförsäkra personer somutskrivits från anstalt sjukpenning utan avseende på om de på grund avförvärvsarbete placerats i sjukpenningklass. Frågan om sjukpenningförmåner förungdomsvårdsskolelever, som vistades för vård utom skola, prövades avriksdagen . Då väcktes en motion i äninel. Denna motion prövades avsocialförsäkringsutskoitet i samband med behandlingen av propositionen 1974:12med förslag till enhetliga regler om räll till sjukpenning vid vård m. m, 1 sill av godkändabetänkande 1974:11 avstyrkte utskottet bifall lill motionen med hänvisning bl,a, lill att sjukför- säkringslagsiiftningenbeträffande ungdomsvårdsskolelever byggde pä all dessa var jämställda med demsom var intagna i fångvårds- eller arbetsanslalt och alt de senare enligtgällande bestämmelser inie var berättigade till sjukpenning. Utskotteterinrade också om att frågan om vårdlagstiftningen var föremål för en allsidigöversyn inom socialulredningen. har i skrivelse lillregeringen begärt alt regeringen skall vidta åtgärder föratt intagna som utför annat arbete än som bedrivs inom kriminalvården ellervistas utanför anstalt inte skall undanlas från rälien lill sjukpenning,Slyrclsen har också begärt att frågan om skatteplikt och sociala förmåner föriniagna som deltar i försöksverksamhet med marknadsanpassad lön skall utredas.Efter all ha hänvisat till all sjukförsäkringsulredning föreslagitviss ändring i fråga om de intagnas rätt lill sjukpenningförmåner framhållerkriminalvårdsstyrelsen bl, a. Kriminalvårdsberedningen slår i sitt betänkandeKriminalvård (SOU 1972:64) fast att de straffade har samma rätt lill samtligasamhällets stödåtgärder och vårdinsatser som andra människor i vårt samhälle,1 beredningens uppfattning instämde föredragande statsrådet som i proposition1973:1 bilaga 4 (s, 90) bl, a, anförde: "Jag vill därför understryka alljag lill fullo delar beredningens ståndpunkt all kriminalvårdens klienler harsamma rätt till samhällets stöd och hjälp som andra medborgare,"Jus-lilieulskoliet anförde i sitt betänkande (JuU 1973:15): "Principen attkriminalvårdens klienler har samma rätt till samhällets stöd och vårdinsatsersom andra medborgare är förvisso inte ny, men hittillsvarande erfarenhetervisar elt klart behov av fastare former för samarbete mellan samhällets olikavårdgrenar," Utskottet underströk kraftigt vikten av att berörda,sam-arbetsfrågor ägnas särskild uppmärksamhet underdel fortsalla arbetet medreformens förberedande och genomförande. Den ovannämnda principen har slåtloemotsagd vid de riksdagsdebatter som behandkii kriminalvårdsbe-- redningensbetänkande och de lagar som blivit en följd av beredningens förslag, I11 v; KvaL föreskrivs all imagen för ätt underiätta anpassningen i samhällelkan medges alt under arbetstid utföra arbete utom anstalt. Vid lokalanstallbör särskilda åtgärder vidtagas för all främja verksamhet av detta slag, Iförhållande lill äldre lagstiftning innebär delta en väsentligt ökad möjlighetför iniagna alt få frigång. Efter lagens ikraftträdande har också anuilelfrigångsdagsverkcn ökal. Med en inlensifierad utbildning av personalen och ettintimare samarbete med räknar kriminalvårdsstyrelsenmed all anlalel iniagna som sysselsiiils i frigång ytterligare skall öka. ; KvaL är del möjligt all bevilja frigivningspermission efter den dag dåhalva liden avtjänats. Ingen begränsning föreskrivs i fråga omfrigivningspermissionens liingd. Om särskilda skäl föreligger kan intagnavidare jämlikt 34 !j KvaL beredas möjlighet all under lämplig lid vislasutanför ansialt om delta kan underlätta deras anpassning i samhällel. Även isådana fall kan iniagna under längre eller kortare lid få skaltepliktig inkomst. Bägge de relaterade paragraferna innebär en ökningav anstaltsklientelels möjligheteratt få vistas på fri fot underverkslällighelstiden. Någon nämnvärd ökning av frigivningspermittenler jämförtmed långtidspermittenter har inie skett. Däremot har ett antalpersoner fått tillstånd att jämlikt 34 ;? KvaL vistas utanför anstalt. Förnärvarande har ett hundratal intagna frigång. Antalet frigivningspermittenlerhåller sig omkring 150. Även om frigångare och frigivningspermittenler ärrelativt få anser alt del är av stor principiellbetydelse att de inte förmenas rälien lill sjukpenning. På sin arbeisplats ärde skyldiga au betala skall och försäkringsavgift som andra medborgare. Derasarbelsgivare beialararbelsgivaravgift lill socialförsäkringen. Del förefallerdå stötande att de ej har samma sociala rättigheter som andra anställda. Försöksverksamhetenpå med marknadsanpassad arbetsersättning har pågått sedan november1972. Även vid den slutna riksanslalien pågår sådanförsöksverksamhet. De intagnas ersättning är inte skattepliktig och ger ej rätttill ATP-poäng men i gengäld har deras arbetsinkomst beräknats på sådant sättall den motsvarar en verk-stadsarbetares inkomst efter skatt. Styrelsenanser därför att även intagna som har marknadsanpassad arbetsersättning bordeha rätt till sjukpenning. Styrelsen är dock medveten om de svårigheter som kanföreligga när det gäller att få in dessa i sjukförsäkringssystemet och hardärför i skrivelse lill statsrådet och chefen förjustitiedepartementet A 391-1636/74 föreslagit att frågan skall bli föremålför särskild utredning. Underåberopande av vad i det föregående anförts hemställer kriminalvårdsstyrelsenatt regeringen måtte vidtaga åtgärder för all iniagna som enligt 11 v; KvaLutför annat arbete än som bedrives inom kriminalvården eller med stöd av 33eller 34 jij samma lag vislas utanför anstalt inte undantages från rätlen lillsjukpenning. Sjukpenning utgår vid sjukdom som förorsakarnedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Är arbetsförmågan heltföriorad utgår hel, annars halv sjukpenning. Sjukpenning utgår bl. a. inte förtid då den försäkrade är intagen i ungdomsvårdsskola eller är häktad ellerintagen i fångvårds- eller arbetsanslalt. i (s) begär i motionen 466 förslag till lagändring av innebördalt vård på anstalt inte skall påverka den försäkrades rätt till sjukpenningoch au försäkringskassa redan vid den intagnes frigivning skall kunnafastställa hans sjukpenninggrundande inkomst. Motionären framhåller all eninlagen, vars vårdlid på fångvårdsanstait överstiger , inie längreanses tillhöra sjukpenningförsäkringen. Den intagne kan härigenom - framhållermotionären - ofta komma all sakna medel till sill uppehälle under sjukdom sominträffar efter frigivningen. Om den frigivnc får ett arbete medsjukpenninggrundande inkomst och anmäler deiui lillförsäkringskassan dröjer del innan han kan erhålla sjukpenning, ochdelsamma gäller även i del fall då den frigivne under de sista månadernaav vårdtiden som s. k. frigångare haft arbete utom anstalten men tillbringaticke arbetstid på anstalten. Enligt motionärens mening bör beslut omtillhörighet lill sjukförsäkringen och om sjukpenninggrundande inkomst kunnameddelas redan under ansiallsvistelsens senare del så alt den intagne redan närhan friges från en längre anstaltsvistelse kan tillhörasjukpenningförsäkringen. i och fröken (båda c) yrkar i motionen 1810 - medhänvisning till motivering i motionen 1278 - sådan ändring i lagen om allmänförsäkring, att ungdomsvårdsskolelev som vistas för vård utom skola kan erhållasjukpenning. Motionärerna framhåller att många sådana elever har avlönatyrkesarbete men att de trots detta saknar möjlighet att vid sjukdom erhållakompensation för förlorad arbetsinkomst. Ett införande av rätt lillsjukpenningförmåner för ungdomsvårdsskolelever i vård utom skola skulle enligtmotionärernas mening vara ägnat att förstärka re-socialiseringseffekten viddenna vårdform. Föratt underlätta anpassningen i samhället kan den som är inlagen påfångvårdsanstait medges alt under arbetstid utföra arbete utom anstalten.Likaså kan, till förberedande av frigivning eller överförande till vård utomanstalt, intagen beviljas permission under viss , s. k. frigivningspermission.Om särskilda skäl föreligger kan en intagen vidare beredas möjlighet att underlämplig tid vistas utanför anstalten om detta kan antas underlätta hansanpassning i samhället. Enligt vad utskottet erfarit förekommer det attiniagna, vilka vislas utanför anstalten under verkställig-hetsliden. heltsaknar annan anknytning till anstalten än all de formellt anses intagna viddenna. Detsamma gäller i fråga om ungdomsvårdsskolelever som vistas för vårdutom skolan. mening är del angeläget all de som är intagna i fångvårdsanstaitoch de som vislas för vård vid ungdomsvårdsskola så långt det är möjligt kanerhålla sjukförsäkringsförmåner under samma förutsättningar som andraförsäkrade. I den mån de vid vistelse utom anstalten resp. skolan har avlönatarbete och själva bekostar sill uppehälle bör de också ha räll lillsjukpenning, om de på grund av arbetsoförmåga till följd av sjukdom går misteom sin arbetsinkomst. Del kan inte anses rimligt all enbart det förhållandelalt en person är inskriven vid fångvårdsanstait resp. ungdomsvårdsskola skallbelaga vederbörande möjligheten alt komma i åtnjutande av sjukpenningförmånerom han i övrigt uppfyller förulsältningarna för all erhålla sjukpenning. Avdel anförda framgår alt utskottet finner de i motionerna framförda synpunkternavärda beaktande. Ulskotlel är emellertid inte berett medverka lill omedelbarlagstiftning i ämnet. De av motionärerna akiuali,serade frågorna bör bliföremål för utredning. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen framgår attkriminalvårdsstyrelsen i skrivelse lill regeringen bl, a.begärt all regeringen skall vidta åtgärder i syfte att vissa intagna som vislasutom fångvårdsanstall skall kunna erhålla sjuk- Regeringen har således redan gjorts uppmärksam påden fråga somaktualiserats i motionen 466. Utskottet förutsätter att en utredning kommerlill stånd och att man därvid också uppmärksammar frågan omsjukpenningförmåner för ungdomsvårdsskolelever, vilka vistas för vård utomskola. Med del anförda anserutskottet sig ha besvarat motionerna. att avslårmotionerna 1975:466 och 1975:1810. Närvarande:herrar i * (c). (), Karisson i (s),i Nennesholm (c). Hylländer (fp), (), fröken (),herrar (), (), i (s), iNybro (c), i Slockholm* (vpk), i (s), Nisser (m) ochLarsson i * (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 75 9191 S Slockholm 1975