bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Det finns därför anledning till oro när utvecklingen synes gå mot attundandra FN:s centrala organ viktiga uppgifter och koncentrera debatt ochbeslut till institutioner där de stora i-länderna dominerar. sökermotverka denna utveckling mot minskat internationellt inflytande för de mångasmå och medelstora staterna. I förra årets statsverksproposition påpekades attinternationella organisationer har inskränkt eller inställt sin kreditgivningtill länder som genomfört strukturreformer till förmån för befolkningensfiertal. Sådana länder borde i stället ha särskilt företräde vid fördelningenav det multilaterala biståndet. De uttalanden och ställningstaganden som nugjorts från de stora multilaterala biståndsorganen måste ses som ett tecken påatt principen om att egna insatser avgör om biståndet effektivt nårde breda folkgrupperna alltmera godtas även internationellt. Från svensk sidabör vi fortsätta att verka för att detta synsätt också kommer till uttryck i organisationernaspraktiska biståndsverksamhet. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:729 av m. fi. (c),i vad avser hemställan att beslutarge regeringen till känna vad imotionen underrubriken anförtsbeträffande behovet att utforma en biståndspolitik som främjaren utveckling iriktning mot ett decentraliserat samhälle (punkt B.l); att beslutarge regeringen till känna vad i motionen under rubriken anförts beträffande behovet att nationellt ochinternationellt fastställa ett långsiktigt program för att uppnå globaljämlikhet och roll i detta sammanhang (punkt B.2); att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad i motionen under rubriken anförts beträffande svenskt stödtill de strävanden som blev resultatet av FN:s särskilda generalförsamlingvåren 1974 (punkt B.3); att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen underrubriken anförtsbeträffande de fördelningspolitiska aspekterna vid utformningen av konkretasvenska biståndsinsatser (punkt B. dels motionen 1975:730 av m. fi.. i vadavser hemställan att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförs beträffande allmän inriktning av den svenska u-landspolitiken(punkt I), dels motionen 1975:734 av m. (vpk), i vad avser hemställan att hos regeringen begär att densvenska biståndspolitiken utformas med beaktande av följande: att biståndetomfördelas så att stödet till reaktionära regimer helt upphör och att deresurser som därvid frigörs, används till stöd åt progressiva stater ochnationella och sociala befrielserörelser (punkt 1). De allmänna synpunkter på biståndspolitikensinriktning som utvecklas i motionerna 729 och 730 står inte i strid medgällande riktlinjer. Utskottet vill erinra om att dessa också omfattar grundregelnatt våra utvecklingsinsatser skall överensstämma med mottagariändernasönskemål och prioriteringar. Imotionen 730 talas bl. a. om behovet av en medveten och samordnadu-landspolitik. Utskottetkonstaterar att denna fråga kommit alltmera i centrum föruppmärksamheten, sedan själva krävt att industriländerna skallanlägga ett vidare synsätt på förbindelserna mellan de två ländergrupperna. Viktenav detta bredare synsätt understryks i FN:s extra generalförsamlingsdeklaration om en ny ekonomisk världsordning. FN:s sjunde extrageneralförsamling instundande höst avser att behandla hela det internationellaekonomiska samarbetet med tonvikten främst lagd på åtgärder i syfte attförbättra ställning. Somett led i vår önskan att bygga ut de ekonomiska förbindelserna med länderna iden tredje världen kan det bli aktuellt med andra former avutvecklingssamarbete än bistånd i hävdvunnen mening. Detta skulle kunna omfattadels visst bistånd - inotn vilket kunskapsöverföring torde komma att spela ensärskilt stor roll - dels kulturutbyte, institutionssamarbete, handel m. m. Enbestående förbättring kan vara på väg i fråga om vissa mottagarländersutvecklingssituation. Regeringen bör då vara beredd att inleda samtal medvederbörande regeringar angående ett bredare samarbete. I fråga om sådanaländer bör regeringen inte utan hörande utvidga biståndsgiv-ningentill nya samarbetsområden. Utskottet förutsätter att regeringen vid denfleråriga biståndsplaneringen för länder som befinner sig i denna kategoribeaktar den allmänna utvecklingen och därvid även önskemålet att i förekommandefall bistå dem vid ekonomiska påfrestningar som föranletts av ett yttrepolitiskt tryck. Erfarenheten visaratt vissa former av kunskapsöverföringockså kan behöva övervägas med länder i den tredje väriden som inte kommer ifråga för ege;ntligt bistånd. Denbiståndspolitiska utredningen skall enligt sina direktiv föreslå riktlinjerlor utvecklingssamarbetets framtida utformning. fårses .som ett viktigt led i strävandena att utveckla biståndspolitiktill en mera omfattande u-landspolilik. Utskottetfinner att syftet med motionerna 729 och 730, såvitt avser den allmännainriktningen och utformningen av utvecklingssamarbetet, torde varatillgodosett. Motionen734 förordar att biståndet omfördelas så att stödet till reaktionära regimerhelt upphör och att de resurser som därvid frigörs används till stöd åtprogressiva stater och nationella och sociala befrielserörelser. Detförslag om omfördelning av det svenska biståndet mellan olika mottagare somframförts i motionen motsvaras av ett yrkande som behandlats av fiera tidigareriksdagar. Yrkandet har avslagits (jfr UU 1974:3) med motiveringen att detinte var förenligt med de riktlinjer för det svenska biståndets inriktning somriksdagen antagit. Utskottet avstyrkermotionen 734 i denna del med samma motivering. 1. att anser motionerna 1975:729 och 730, ivad avser biståndets allmänna inriktning och utformning, besvarade med vadutskottet anfört, 2. att avslår motionen 1975:734, i vad avserbiståndets omfördelning. 5.Principiella frågor rörande ländervalet, insatser i vissa kategorier av länderm. Propositionen(s, 53, 15-16) Frågan om långsiktigt utvecklingssamarbete med nyaländer har prövats mot bakgrund av de riktlinjer för länderfördelningen av detdirekta biståndet som fastställt. Utvecklingssamarbete bör såledessökas med fattiga länder som arbetar för ekonomiskt oberoende och som självaför en aktiv utvecklingspolitik inriktad på ekonomisk och social rättvisa. av det direkta biståndet till enskildaländer går under innevarande budgetår till de fattigaste . Denföreslagna fördelningen av biståndet kommer att medföra en ytteriigare kraftigförskjutning till förmån för denna ländergrupp. För /76 kanandelen sålunda beräknas bli . Vid FN:s extraordinarie generalförsamling våren1974 antogs bl. a. ett handlingsprogram för bistånd till de av den ekonomiskakrisen hårdast drabbade . Detta handlingsprogram består av tvådelar. För att tillgodose de omedelbara biståndsbehoven åtminstone under tidenfram till mittenav genomförs en s. k. katastrofaktion. Generalförsamlingen fattadevidare principbeslut om att upprätta en särskild fond för bistånd på längresikt. InomFN har utarbetats en preliminär lista över 32 ' som bedöms vara de somdrabbats hårdast av den ekonomiska krisen. Till följd av försämringen avbytesförhållandet beräknas dessa länders hjälpbehov öka med ca 21 miljarder kr.under åren 1974 och 1975. Insatser inom ramen för katastrofaktionen kan görasantingen genom direkta bidrag till dessa länder eller i form av multilateralabidrag bl. a. till ett för ändamålet inrättat FN-konto. harutfästelser till aktionen gjorts till ett belopp av drygt 12 miljarder kr.Merparten har kommit från de oljeexporterande och till stor delbestått av krediter på varierande villkor. Från i-länder har 2,5miljarder kr. Ytteriigare bidrag har ställts i utsikt. Större delenav bidragen lämnas bilateralt och över varierande perioder. Bidrag till detsärskilda FN-kontot till ett sammanlagt belopp på . harhittills lämnats av , , , , , ochVenezuela samt EG. var det första land som gav ett positivt svar påFN:s generalsekreterares vädjan om bidrag till katastrofaktionen. harSverige totalt bidragit med ca 235 milj. kr. Ungefär en Qärdedel har lämnatssom multilaterala bidrag. Merlångsiktiga insatser för att bistå de krisdrabbade skulle enligt denextra generalförsamlingens beslut ske genom den särskilda fonden. Det visadesig emellertid att de stora bidragsgivarna bland i-länderna inte avsåg lämnabidrag till fonden. De länder som ursprungligen hade ställt sig bakom beslutetom att upprätta fonden - bl. a. vissa oljeexporterande länder - hade förutsattatt verksamheten skulle få en multilateral förankring genom att fiertaletindustriländer, i första hand de största, skulle lämna betydande bidrag. Närdenna förutsättning inte visade sig föreligga var inget land berett att lämnaen fast utfästelse trots intensiva förhandlingar inom en särskild kommittéunder . Det har tidigare klargjorts att är berettatl lämna bidrag till fonden så snart en samlande lösning har uppnåtts. Detförefaller nu osannolikt all fonden kommer till stånd som en betydande kanalför multilateralt bistånd. Den kraftiga ökning av de svenska biståndsanslagensom föredragande statsrådet senare kommer alt föreslå får därför i första handöverföras till genom existerande kanaler. Några av förslagen om demultilaterala bidragen får ses mol denna bakgrund. Även den omständigheten allfiera av de svenska programländerna drabbats hårt av höjda olje- ochlivsmedelspriser har naturligen på- '.A/lika: . Dahomey, , ,, , , . , , , ,, , , , , , . .Asien ochMellanäswrn: Arabrepubliken , , Demokratiska FolkrepublikenJemen, . Cambodja, Lios. , Sri Länka. : ,, och . verkatförslagen om biståndels fördelning. 1 sammanhanget kan nämnas att av deföreslagna bislåndsanslagen för /76 beräknas över hälften kommade mest drabbade till del, bilateralt eller genom existerandemultilaterala organ. Av det länderinriktade direkta biståndet kommer över 80 %all gå till mycket fattiga . Flertalet därav hör till de länder som hardrabbats hårt av de internationella prisökningarna. 1detta sammanhang har ulskollel behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi. (m), ivad avser hemställan atl uttalar all svenskt biståndsarbete framförallt bör inriktas på de fattigaste länderna (punkt 1), dels motionen 1975:729 av m. fi. (c),i vad avser hemställan atl beslutar vad i motionen under rubrikenanförts beträffande principerna för val avländer med vilka önskar inleda biståndssamarbete (punkt B. 14 a). Innebörden av motionerna 246 och 729 är alt Sverigeskall koncentrera biståndsarbetet till länder som har de största behoven avhjälp, oberoende av deras styrelseskick. Avpropositionen 1975:1 framgår atl av det direkta biståndet tillenskilda länder under innevarande budgetår går till de fattigaste u-länderna.Den i propositionen föreslagna fördelningen av biståndet kommer alt medföra enytterligare kraftig förskjutning lill förmån för denna ländergrupp. /76 kan deras andel av biståndet sålunda beräknas till minst 8096. Denbild som det bilaterala svenska biståndet uppvisar motsvarar således ipraktiken gaiiska väl de krav som uppställs i motionerna 246 och 729. Ipropositionen framhålls att frågan om långsiktigt utvecklingssamarbete med nyaländer har prövats mol bakgrund av de riktlinjer för länderfördelningen av detdirekta biståndet som fastställt. Utvecklingssamarbete bör sålundasökas med fattiga länder som arbetar lor ekonomiskt oberoende och som självaloren aktiv utvecklingspolitik inriktad på ekonomisk och social rättvisa,framhålls det i propositionen. Utskottetvill erinra om atl riksdag gjorde ett uttalande om principerna förbiståndets länderinriktning (UU 1974:3). Däri framhölls bl. a. att en fullständigredovisning av de principer som gäller för ländervalet återfinns istatsutskottets av riksdag godkända utlåtande (SU 1970:84). Dessariktlinjer, som alltjämt gäller, möjliggör en fördelning av detbilaterala biståndet som kan vinna bred anslutning hos den svenska allmänheten,framhöll , Uiskouetvill vidare erinra om att det ankommer på den biståndspoliliska utredningen attpröva principerna lorden framlida avgränsningen av kretsen av länder som mottarett mera betydande bilateralt svenskt bistånd. Motionerna 246 och 729 fåranses besvarade med vad utskottet sålunda anfört. 1. att anser motionen 1975:246, i vad avserländerinriktningen av svenskt biståndsarbete, besvarad med vad utskottetanfört, 2. att anser motionen 1975:729, i vad avserprinciper för ländervalet, besvarad med vad utskottet anfört. 6.Insatser i enskilda mottagarländer Propositionen(s. 52-73) En i propositionen intagen tabell över bl. a.indikativa planeringsramar för /76 avseende det bilateralabiståndet återfinns under punkt 27 här nedan. Ipropositionen redogörs för vissa pågående eller planerade svenska insatser avbilateral karaktär. Redogörelsen avser bl. a. , ,, , , , , , , ,, Östafrikanska Gemenskapen (EAC). : flyktingar ochbefrielserörelser, , , Sri Länka, Demokratiska republikenVietnam (DRV), Sydvielnam, , , , , ochChile (humanitiirt bistånd). Anslagettill bilateralt utvecklingssamarbete, som enligt föredragandens förslag ökarfrån I 298 milj. kr. /75 till I 736 milj. kr. under budgetåret1975/76, ger utrymme för en väsentlig utbyggnad av verksamheten. Sedan medelhar beräknats för tidigare planerat samarbete med enskilda länder ochbefrielserörelser samt för katastrofreserv och sedvanliga övriga ändamålåterstår betydande belopp. En del därav föreslås användas för att öka ramarnaför flertalet programländer. Därutöver finns utrymme för ökat bistånd även tillandra länder. Fråganom långsiktigt utvecklingssamarbete med nya länder har prövats mot bakgrund avde riktlinjer för länderfördelningen av det direkta biståndet som riksdagenfastställt. Utvecklingssamarbete bör således sökas ined fattiga länder somarbetar för ekonomiskt oberoende och som själva för en aktiv utvecklingspolitikinriktad på ekonomisk och social rättvisa. Mot denna bakgrund föreslårföredraganden att blir programland. Det tidigare biståndet tillbefrielserörelsen övergår därmed till ett långsiktigt samarbete inom envidgad finansiell ram. Likaså beräknas för Mo- gambiqueen betydlig ökning av biståndet i förhållande till det tidigare lämnade stödettill befrielserörelsen . En ökad medelsram beräknas För samarbetet medPRR. Vidare föreslår föredraganden ett vidgat utvecklingssamarbete med SriLänka som bör bli programland. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi, (m), ivad avser hemställan att uttalar att anslaget till överförs tillverkligt behövande länder saml till särskilda instanser för de svällande (punkl5); all ger till känna vad i motionen anförts beträffande biståndettill (punkl 6); alt hemställer att förhandlingar upptas medNordvietnams regering i syfte att möjliggöra atl ansvaret för det så kalladeskogsindu-striprojeklet möjligt övertas av nordvietnameserna själva ienlighet med vad i motionen anförs (punkt 7); att hemställer att tillSydvietnam i dess helhet ulgår anslag på sätt som angives i motionen (punkt 8)och atl hemställer atl i fråga om utvecklingssamarbetet med Angolaoch beaktas vad i motionen anförs (punkt 9) samt att riksdagenhemställer atl inom ramen för beviljade anslag avsätts för 100 milj.kr., 45 milj. kr., 210 milj. kr., 50 milj. kr.,35 milj. kr., 230 milj. kr., 70 milj. kr, 8milj. kr.. 30 milj. kr., Sri Länka 35 milj. kr., 20 milj. kr.,8 milj. kr., 200 milj. kr., 40 milj. kr. och Zambia45 milj. kr. (punkl 10), dels motionen 1975:248 av m. (vpk), i vad avser hemställan atl anslår 25 milj. kr. till MPLA /76, (punkt 1) och alt biståndet ges villkorslöst utanbindningar till särskilda ändamål (punkt 2), dels motionen 1975:250 av m. (vpk), vari hemställs all under III huvudtiteln (prop. 1975:1,bilaga 5) anvisar 50 milj. kr. till Cambodjas nationella enhetsregering(GRUNK), dels motionen 1975:251 av m: fi. (vpk), vari hemställs atl under 111 huvudtiteln (prop. 1975:1,bilaga 5) anvisar 50 milj. kr. till koalitionsregeringen i med inriktningpå de grupper och områden som drabbats hårdast av kriget, dels motionen 1975:330 av herrar ochGustavsson i (s), vari hemställs att ger till känna vad imotionen anförts om svenskt utvecklingsbistånd till , dels motionen 1975:729 av m. fi. (c),i vad avser hemställan att beslutar att För /76fastställa planeringsram förDemokratiska republiken lill 210 milj, kr., för till 210 milj.kr.. Kr det självständiga till 5 milj. kr., för till 50 milj, kr,,för till 260 milj, kr, samt för till 130 milj. kr. (punklA.2) och att beslutar vad i motionen under rubriken anförts beträffande b) det framlida biståndssamarbetet medSudan och , c) åtgärder för att motverka de negativa konsekvenserna avsatsningen på ett papperskombinat i Demokratiska republiken , d)förutsättningarna för ökade insatser i (punkl B. dels motionen 1975:730 av m, fi, (fp), ivad avser hemställan att begär att och ifortsättningen kommer alt ingå bland programländerna för svenskt bistånd (punkt14); att begär att , när det blir själv5;tändigt, görs tillprogramland för svenskt bistånd (punkt 15); att som sin mening gerregeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen om fördelningen av detsvenska biståndet till (punkt 16); att begär atl enundersökning av förutsättningarna för ökat bistånd till snarastföreläggs (punkt 17); atl beslutar om en i förhållande tillregeringens förslag med 20 milj, kr, förhöjd planeringsram för på 250milj, kr. för /76 (punkt 18); atl beslutarom en iförhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. förhöjd planeringsram förBangladesh på 120 milj. kr. för /76 (punkt 19); att riksdagenbeslutar om en i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjdplaneringsram för på 65 milj. kr. för /76 (punkt 20); altriksdagen beslutar om en i förhållande till regeringens förslag med 10 milj.kr. förhöjd planeringsram för på 50 milj. kr. för /76(punkt 21) och alt som sin mening ger regeringen lill känna vad som imotionen anförs om stöd via Frikyrkan Hjälper till humanitära insatser iSydvietnam (punkl 22), dels motionen 1975:732 av m. (vpk), vari föreslås alt hemställer till regeringen atl Demokratiskafolkrepubliken upptas som programland för svenskt bistånd (punkt 1) samtatt under tredje huvudtiteln punkten C 2 anvisar 20 milj. kr. lillDemokratiska (punkt 2), dels motionen 1975:733 av m. (vpk), vari föreslås att under tredje huvudtiteln punkten C 2 anvisar300 . till Demokratiska republiken och . tillRepubliken provisoriska revolutionära regering. Motionerna 246, 729 och 730 förordar stöd tillAngola när landei den Il uppnår självständighet. Vidare ansermotionärerna att ett ensidigt stöd till befrielserörelsen inte börförekomma. Särskilda yrkanden härom förekommer i motionerna 246 och 730. Imotionen 246 förordas vidare alt förhandlingar upptas med företrädare för dennya allsidigt sammansatta angolesiska regeringen om framlida svenskabiståndsinsatser ägnade atl stimulera och understödja en utveckling i riktningmot demokrati och ekonomiska framsteg. Imotionen 248 hemställs att anslår 25 milj. kr. till MPLA saml atlbiståndet ges villkorslöst utan bindningar till särskilda ändamål. Ipropositionen redogörs för det bistånd som utgått lill befrielserörelsenMPLA och till angolafiyktingar i . Det är svårt att för dagen bedömasituationen i och möjligheterna för framtida svenska insatser.Regeringen följer utvecklingen och är beredd atl stödja en utveckling somfrämjar oberoende och social och ekonomisk rättvisa för del angolesiska folket,framhålls i propositionen. Underpågående förhandlingar om självständighet kan nya spänningar mellanolika politiska rörelser inte uteslutas. Utskottet delar uppfattningen att detvore synneriigen olämpligt om till en av parterna i lämnade ettstöd som kunde uppfattas som ell svenskt ställningslagande i en internangolesisk angelägenhet. Utskottet konstaterar att ett sådant stöd inte hellerföreslås i propositionen. Medhänvisning till det som här anförts torde motionerna 246 och 730, båda såvittnu är i fråga, (1 anses besvarade. Motionen 248 avstyrks. Imotionen 729 föreslås atl en planeringsram på 5 milj. kr. skall fastställas fördet självständiga , och i motionen 730 förordas att , när det blirsjälvständigt, görs till programland för svenskt bistånd. Utskottetvill ansluta sig lill uttalandet i propositionen att det för dagen är svårt altbedöma situationen i . Möjligheterna för framtida svenska insatser fårbedömas när landet blivit självständigt. Under anslaget C 2 finns ett visst utrymmeför insatser i under /76. Av dessa skäl avstyrksmotionerna 729 och 730, båda såvitt nu är i fråga. Motionerna 246, 729 och 730 överensstämmer medpropositionen i fråga om bedömning av nödlägel i . Desvenska insatserna inom planeringsramen för kan förmodas komma atthuvudsakligen beslå av imporlstöd i form av valuta för finansiering av delsvaror som upphandlas internationellt, dels varor somupphandlas av SIDA. Propositionensförslag innebär att planeringsramen för har höjts med 15 milj. kr.Samtidigt förklaras att del kan bli nödvändigt all även ta katastrofmedel ianspråk för insatser i . Även i motionerna förutsesb«:hov av ytterligare försörjningsbistånd. Imotionen 246 förutsätts liksom i propositionen att ytteriigare behov skalltäckas genom utnyttjande av katastrofreserven, men ett särskilt belopp härförhar inte beräknats. Motionen har inte heller ett särskilt yrkande härom. Imotionerna 729 och 730 förordas däremot att man i stället skall höjaplaneringsramen för med 45 resp. 35 milj. kr. Utskottetvill tillstyrka propositionens förslag om en planeringsram på 100 milj. kr., dådel framgått att regeringen kommer atl vid behov ställa katastrofhjälp tillförfogande för utanför denna ram. Motionerna 729 och 730avstyrks därför i denna del. Förslagen i propositionen saml i motionerna 246 och730 skiljer sig från varandra huvudsakligen i fråga om planeringsramensstoriek. Propositionensförslag innebär en höjning med 10 milj. kr till 40 milj. kr. SIDA hade beräknaten planeringsram på 45 milj. kr. Till det sistnämnda förslaget ansluter sigmotionen 246, medan i motionen 730 föreslås 50 milj. kr. Botswanahar genomgått en snabb ekonomisk och social utveckling.Det svenska biståndet avser bl. a. landsbygdsutveckling, förbättringar avinfrastrukturen, yrkesutbildning och undervisning. Motivet för det svenskabiståndet är inte minst att öka landets oberoende i förhållande till Sydafrikaoch . Något skäl för en avvikelse från den av SIDA beräknadeplaneringsramen har inte framlagts. Utskottetfinner därför att planeringsramen för under /76 börberäknas lill 45 milj. kr. Mot denna bakgrund tillstyrks motionen 246 om enplaneringsram på 45 milj. kr. för , medan motionen 730 avstyrks i dennadel. I motionen 250 hemställs att 50 milj. kr. anvisastill Cambodjas nationella enhetsregering (GRUNK). Ipropositionen erinras om all kriget i Cambodja fortsätter. Av de samtal somFörts med företrädare för befrielserörelsen har framgått alt det ännu inteär praktiskt möjligt att lämna direkt humanitärt bistånd lill den majoritet avlandets befolkning som bor på landsbygden och som inte nås avde internationella hjälpprogrammen. Regeringen är dock beredd atl bistå dessabefolkningsgrupper så snart förutsättningar härför skapas. Utskottet avstyrker motionen 250 med hänvisninglill propositionens uttalanden. Förslaget i motionen 246 är liktydigt med altbiståndet till skall avbrytas på grund av bl. a. ekonomiskautveckling. Motionärerna föreslår atl anslaget till överförs till verkligtbehövande länder saml till särskilda insatser för de svältande. 1motionen 729 föreslås en planeringsram för på 50 milj. kr., dvs. lägre än den i propositionen föreslagna ramen. Motionärerna hänvisar tillden förbättrade ekonomiska och sociala situationen på . De framhåller bl.a. atl det inte bör finnas anledning för vårt land atl träffa nya avtal om bl.a. industriutveckling på . Därmed bortfaller ett behov av ca 10 milj. kr.,varför planeringsramen kan fastställas till 50 milj. kr. Utskottetkonstaterar att ekonomiska situation av allt atl döma har väsentligtförbättrats, inte minst till följd av högre exportinkomster. Det är för tidigtatl säga huruvida denna gynnsamma utveckling kommer att fortsätta.