bet · FY01JuU1 · 1975-12-31 00:00:00 — 12. att beträffande deunder punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller handläggande myndighet för disciplin-och åtalsärenden m. m., i anledning av propositionen och motionema 1974: 1990och 1974: 1991 (yrkande 10) i denna del, ger regeringen till känna vadutskottet anfört i detta hänseende; 13. att avslår motionen1974: 1990 i den mån den inte omfattas av utskottets hemställan ovan; 14. att beträffandetidpunkten för centralmyndighetens inrättande avslår motionerna 1974: 1991(yrkande 11) och 1975: 1126 (yrkande 2 delvis) i denna del; 15. att beträffandetingsrätts sammanträde för huvudförhandling, i anledning av propositionen och.motionen 1974: 1991 (yrkande B-4) i.denna del antar 1 kap: 6 § förslaget tilllag om ändring i med den ändring att lagrummet erhållerföljande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Kungl.Maf:ts förslag Utskottefs förslag 6§ Tingsrätt skall hålla samman- Tingsrätt skall hålla samman- träde så ofta det krävesför arbe- trade så ofta det kräves för arbetet. Sammanträde för huvudför- tet.Sammanträde för huvudförhandling skall hållas på tingsställe, handling (ting)skall hållas på om ej särskilda skäl tala för att tingsställe, om ej särskildaskäl ta-sammanträdet hålles på annan ort. la för att sammanträdet hålles på 16. att med den ändring ilagförslagets ingress som följer av vad utskottet hemställt ovan antar förslaget till lag om ändring i utom såvitt avser ikraft trädandebestämmelsen i den mån det inte omfattas av ut skottets hemställan ovan; 17. att beträffandetidpunkten för ikraftträdandet för de genom propositionen framlagdalagförslagen med bifall till propositionen och med avslag på motionen 1975:1126 (yrkande 3) i denna del antar de ikraftträdandebestämmelser somföreslagits i propositionen; 18. att godkänner deunder punkt 2 nämnda rikthnjerna för den nya domstolsförvaltningen m. m. i denmån de inte omfattas av vad utskottet anfört och hemställt ovan; 19. att bemyndigarregeringen att inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen p för chef fördomstolsverket; 20. att bemyndigarregeringen att vidta de åtgärder som behövs för att förbereda övergången tillden nya domstolsförvaltningen samt att fatta de beslut i fråga om genomförandetav reformen som departementschefen förordat i propositionen. Närvarande:fru (), fröken (), herrar Polstam (c), Larfors (s),i (c), i (s), i (c), Schött(m). (), (), i Kumla (s), herrar (), Mathsson i (s), i (vpk) och (). 1.vid punkten 3 i utskottets hemställan avfröken (), herrar Larfors (s), i (s), iKumla (s), herrar (), Mathsson i (s) och iVästerås (vpk), som beträffande fastställande av arbetsordning för tingsrättanser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 16 med "Ett tungt" och slutar på s. 17 med "tingsrätt börges regeringen till känna" bort ha följande lydelse: Etttungt vägande skäl för att fastställande av arbetsordning ytterst bör åviladomstolsverket är som departementschefen anför hänsynen till det ansvar förverksamheten som avses få. Ett annat skäl för en centralhandläggning är önskemålet att arbetsordningama i görligaste mån skall varalikformiga för alla tingsrätter. avmotionärerna anförda principiella skälen för att uppgiften inte bör ankomma pådomstolverket måste enligt utskottets mening beaktas att det, som framgår avdet föregående, inte skall ankomma på att meddela föreskrifterom domargöromålens fördelning på enskilda domare. Det anförda leder utskottettill uppfattningen att den yttersta bestämmanderätten under regeringen kan ochbör åvila . Såsom föreslagits i propositionen bör dock enligtutskottets mening uppgiften att fastställa arbetsordning normalt vara delegeradtill hovrättema, som har att beakta de riktlinjer för arbetsordningamasinnehåll som centralmyndigheten utfärdar. Vad här sagts om arbetsordning förtingsrätt avser i tillämpliga delar också arrende- och hyresnämnd. Vadgäller de tre största tingsrätterna bör någon ändring inte vidtas i den ordningsom nu gäller för fastställande av arbetsordning. Arbetsordningar för dessatingsrätter bör således även fastställas av regeringen. med bifall till propositionen och i anledning av motionerna 1974:1990 och 1974: 1991 anfört rörande fastställande av arbetsordning förtingsrätt bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande de under punkt 2nämnda riktlinjerna såvitt gäller fastställande av arbetsordning för tingsrättmed bifall till propositionen och i anledning av motionema 1974: 1990 och 1974:1991 (yrkande B 1) i denna del ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende. 2.vid punkten 4 i utskottets hemställan avfröken (), herrar Larfors (s), i (s), fm iKumla (s), herrar (), Mathsson i (s) och iVästerås (vpk), som beträffande indelning av chefsrådmän på avdelning anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avdelning börges regeringen till känna" bort ha följande lydelse: uppfattning bör liksom då det gäller fastställande av arbetsordningför de tre största tingsrättema uppgiften att indela chefsrådmän på avdelning idessa tingsrätter även i fortsättningen handhas av regeringen. Ocksåbeträffande övriga tingsrätter bör rådande ordning som innebär att uppgiftenhandhas av hovrätterna bestå. I enlighet med det anförda avstyrker utskottetbifall till motionen 1974: 1991 i den här behandlade delen. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att beträffande de under punkt 2nämnda riktlinjerna såvitt gäller indelning av chefsrådmän på avdelning, ianledning av propositionen och med avslag på motionen 1974: 1991 (yrkande B 2)i denna del, ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. 3. vidpunkten 6 i utskottets hemställan avfröken (), herrar Larfors (s), i (s), iKumla (s), herrar (), Mathsson i (s) och iVästerås (vpk), som beträffande bestämmandet av antalet nämndemän i domsagaanser dels att den del av utskottets yttrande.på s. 19som börjar med "Utskottet, som" och slutar med "nyarättegångsbalken" bort ha följande lydelse: mening inverkar principen om domstolarnas självständighet inte påfrågan om ordningen för bestämmande av antalet nämndemän i domsaga. Deövergripande bedömningar av praktisk natur som erfordras för att åstadkomma enönskvärd jämnhet mellan olika tingsrätter i fråga om antalet nämndemän talarenligt utskottets mening för förslaget i propositionen att överföra uppgiftenatt bestämma antalet nämndemän i tingsrätt till centralmyndigheten. En sådanordning har också tillstyrkts eller lämnats utan erinran av det stora flertaletremissinstanser. Med hänsyn till det anförda ställer sig utskottet, bakomförslaget i propositionen och avstyrker bifalltill motionen 1974:1991 i dennadel. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att riksdagen- beträffande bestämmandet avantalet nämndemän i domsaga dels med bifall till propositionen och med avslagpå motionen 1974: 1991 (yrkande B 5) i denna del antar 1 kap. 4 § i det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i , delsmed bifall till propositionen i samma del antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1946: 804) om införande av nyarättegångsbalken utom såvitt avser ikraftträdandebestämmelsen. 4. vidpunkten 8 i utskottets hemställan avfru () och (), som beträffande tjänsteförslagsnämndensställning och sammansättning anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 20 med "Vad angår" och slutar på s. 21 med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Vad angår tjänsteförslagsnämndensställning och sammansättning tvekar utskottet om lämpligheten av den ordningsom departementschefen förordar. I likhet med motionärerna finner utskottet avprincipiella skäl att avgivande av förslag vid tillsättning av ordinarie domartjänsterhör till de administrativa uppgifter som inte bör ligga inomcentralmyndighetens kompetensområde. Nämnden bör därför inta ställningen somett i förhållande till centralmyndigheten helt fristående organ. Samma skältalar för att centralmyndighetens chef inte bör vara ordförande i tjänsteförslagsnämnden.Dennes speciella erfarenheter och kunskaper kan emellertid vara av värde förnämnden vid bedömningen av de sökandes meriter i administrativt hänseende. Hanbör därför kunna ingå som ledamot i nämnden. Ordförande bör utses av nämndenbland dess övriga ledamöter. Mot departementschefens förslag om nämndenssammansättning i övrigt har utskottet ingen erinran. Om do-mamtredningensförslag om en öppnare domarbana genomförs, kan anledning uppkomma att vidtasmärre jämkningar av sammansättningen. Det ter sig naturligt att nämndenskansligöromål utförs inom centralmyndigheten som har samlad tillgång tillpersondata rörande all domarpersonal. Vad utskottet i anledning av propositionen och medtillstyrkande av motionerna 1974: 1990, 1974: 1991 och 1975: 1103 i denna delanfört om tjänsteförslagsnämndens ställning och sammansättning bör ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. att beträffande deunder punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller tjänsteförslagsnämndensställning och sammansättning, i anledning av propositionen och med bifall tillmotionerna 1974: 1990, 1974: 1991 (yrkande B 7 b) och 1975: 1103 (yrkandena 1och 2 delvis) i denna del, ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende. 5. vid punkten 10 i utskottets hemställan av fröken (), herrar Larfors (s), i (s), i Kumla (s), herrar (), Mathsson i (s)och i (vpk), som beträffande notarienämndens ställning ochuppgifter anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 22 med "Till Stöd" och slutar på s. 23 med"till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att enligt propositionen NON medoförändrad sammansättning men såsom integrerad i centralmyndigheten avsesutgöra myndighetens styrelse i notariefrågor. Utskottet kan inte se att det medhänsyn till principen om domstolarnas självständighet eller av andra skäl finnsanledning att ge NON en annan ställning än den som förutsatts i propositionen.Vad gäller frågan om kompetensen be- träffande antagningsbeslut har utskottet inget att erinramot att denna delas mellan NON och ledamot av NON eller tjänsteman vid centralmyndigheten.I vilken utsträckning delegation kan visa sig möjlig kan inte nu säkertbedömas. Det finns emellertid enligt utskottets mening anledning räkna med attdet kommer att visa sig att andelen rutinärenden som kan avgöras på ledamots-eller tjänstemannanivå blir mindre än vad departementschefen synes haförutsatt. Utskottet utgår från att NON ges ett betydande inflytande i fråganom vilka ärenden som skall förbehållas NON. Vad utskottet i anledning av propositionen och motionen1974: 1989 uttalat angående notarienämndens ställning och uppgifter bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. att beträffande deunder punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gäller notarienämndens ställning ochuppgifter, i anledning av propositionen och motionen 1974: 1989, ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. 6. vid punkten 11 i utskottets hemställan av () och (), som beträffandecentralmyndighetens uppgifter i fråga om de allmänna advokatbyråerna m. m.anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "I anledning" och slutar på s. 24med "huvudsakligen oförändrad" bort ha följande lydelse: I samband med rättshjälpsreformens genomförande uttaladeutskottet (majoriteten) i sitt av i denna del godkända betänkande(JuU 1972: 12) att det syntes lämpligt att det blivande medhänsyn bl. a. till de arbetsuppgifter av personal- och ekonomi-administrativnatur som denna myndighet kunde väntas få beträffande domstolsväsendet och iviss mån beträffande åklagarväsendet fick ansvaret också för uppgifter avmotsvarande slag inom rättshjälpsområdet. Utskottet anslöt sig ocksåuttryckligen till tanken att hinder inte föreligger för att domstolarna och deallmänna advokatbyråerna i rent administrativt hänseende sorterar under sammacentralmyndighet. Att, såsom hade föreslagits i en motion, överväga inrättandetav ytterligare en central myndighet på rättsväsendets område vid sidan avdomstolsverket kunde enligt utskottets mening bl. a. med hänsyn tillstatsfinansiella synpunkter inte komma i fråga. Mot utskottets beslut reserverade sig företrädarna förcenterpartiet, och moderata samlingspartiet beträffande frågan omcentralmyndighet för rättshjälpen. Enligt reservanternas mening saknadestillräckliga skäl att inrätta ett centralt organ med samordnande uppgif- terbeträffande den dittills inom rättshjälpsanstalterna bedrivna verksamheten.För rättshjälpsnämndernas del ansåg reservanterna däremot ett visst behovföreligga av ett organ som kunde dra upp riktlinjer, bl. a. när det gälldenämndernas kostnadsprövning och prövning av frågor om kostnadsbidrag:Reservanterna ansåg en centralmyndighet vara motiverad även med hänsyn tillbehovet av en fullföljdsinstans i frågor där talan får föras moträttshjälpsnämndernas beslut. Dessutom ansågs en samordning av de personal- ochekonomiadministrativa uppgifterna kunna vara till viss fördel. Reservanternakonstaterade att de angivna funktionerna på rättshjälpsområdet bortsett fråndem som gällde det administrativa området låg vid sidan om de uppgifter somdomstolsverket skulle ha. Enligt deras mening borde därför förrättshjälpsområdet tillskapas en särskild myndighet, som kunde ges en mycketbegränsad storlek. För inrättandet av en sådan särskild myndighet talade enligtreservanterna också att det, med hänsyn till vikten av att rättshjälpsanstalternaintar en självständig ställning i förhållande till domstolarna, syntes mindrelämpligt att organen på rättshjälpsområdet inordnades under sammaförvaltningsmyndighet som domstolsväsendet. Frågan om centralmyndighet förrättshjälpsområdet borde därför på nytt övervägas i Kungl. mening kvarstår de tidigare reservationsvis anförda principiellabetänkligheterna mot att centralmyndighetsfunktionerna för såväldomstolsväsendet som rättshjälpen förenas hos . Härvidlag träderi förgrunden iakttagandet av kravet på partsombudens självständighet gentemotdomstolarna. Det är också angeläget att beakta centralmyndighetens funktionersom besvärsinstans enhgt rättshjälpslagen. Dessa funktioner handhas f. n. aven besvärsnämnd som finns inom . I nämnden ingår företrädare för domarkårenoch advokatkåren samt ledamöter med erfarenhet av riksdagsarbete. Nämndensställning i den nya administrationen berörs av departementschefen i huvudsakenbart på det sätt att han uttalar att centralmyndighetens uppgift att prövabesvär enligt 49 '§ första stycket rättshjälpslagcn bör fullgöras av ensärskild besvärsnämnd inom myndigheten. Skälliknande dem som enligt vad utskottet i det föregående anfört motiverar atttjänsteförslagsnämnden och NON får en i förhållande till domstolsverketfristående ställning talar också för att inte heller besvärsnämnden börinlemmas i centralmyndigheten. Detanförda leder utskottet till uppfattningen att det från principiella synpunkteroch av rättssäkerhetsskäl är angeläget att centralmyndighetsfunktionerna förrättshjälpsområdet inte överförs till . Frågan om lämpligcentralmyndighet för rättshjälpen bör i enlighet med dessa uttalanden bliföremål för förnyade överväganden inom vederbörande departement. Förslag börföreläggas i sådan tidatt den nya ordningen kan träda i kraft när DON:s verksamhet på området upphör. anfört i anledning av propositionen och motionen 1974: 1991 i härbehandlad del bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. att beträffande de under punkt 2nämnda riktlinjerna såvitt gäller centralmyndighetens uppgifter i fråga om deallmänna advokatbyråerna m. m., i anledning av propositionen och motionen1974: 1991 (yrkande 6) i denna del, ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. 7.vid punkten 14 i utskottets hemställan avfru () och (), som beträffande tidpunkten förcentralmyndighetens inrättande anser dels att den del av utskottets yttrande sombörjar.på s. 26 med "Utskottet delar" och slutar på s. 27 med"bör lämnas" bort-ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att det vid tiden för ställningstagande till nuförevarande ärende kan beräknas återstå endast fyra och en halv månad till densenast bestämda tidpunkten för centralmyndighetens inrättande. Även om uppbyggnadenav verksamheten sker successivt såsom departementschefen förutskickar framstården till buds stående tiden såsom alltför kort för att nödvändigaförberedelseåtgärder skall hinna vidtas. Departementschefen synes också föregen del ha räknat med att den nya administrationen inte kommer att fungerafullt ut förrän . Enligt utskottets mening erfordrasytterligare rådrum-såväl för att anställa personal och få.verkets organisationupprättad som för att bereda berörd personal vid hovrätterna och tillfälletill överväganden och planering i anställnings-och bostadsfrågorna. Förpersonalens vidkommande måste beaktas att svårigheter föreligger inte enbartför den personal som erbjuds anställning vid centralmyndigheten utan även förde tjänstemän vid hovrätterna och som i samband med reformen lämnardomstolsadministrationen. Sammanfattningsvisfinner utskottet att ett fasthållande skulleleda till stora olägenheter medan ett uppskov till intesynes innebära några nämnvärda problem. Utskottet biträder därförmotionsförslagen om uppskov med inrättande till sistnämndatidpunkt. Anledning att ändra ikraftträdandebestämmelserna för de genompropositionen framlagda lagförslagen föreligger inte. : Begärda bemyndigandenför regeringen att vidta övergångsåtgärder och att besluta i frågaom,genomförandet av reformen bör lämnas. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. att beträffande tidpunkten förcentralmyndighetens inrättande med bifall till motionerna 1974: 1991 (yrkande11) och 1975: 1126 (yrkande 2 delvis) i denna del beslutar att tidpunktenbestäms till . av fm (), herrar Polstam (c),i (c), i (c), Schött (m). (), fmWiklund (c) och (): Inu förevarande ärende gäller det inte huruvida en central förvalt ningsmyndighet för domstolsväsendet skall inrättas eller ej. Det är fråga om att dra upp de närmare riktlinjerna för en ny domstolsförvaltning, där förekommande arbetsuppgifter är fördelade hiellan regeringen, för valtningsmyndigheten och domstolarna. Med hänsyn inte minst till den stora betydelse från rättssäkerhetssynpunkt som måste, tillmätas frågan om centralmyndighetens ställning och uppgifter har vi funnit det vara angeläget att nu framhålla att det ursprungliga beslutet om doinstols-, verkets inrättande fattades under politisk oenighet. Vid utskottsbe handlingen av förslaget om verkets inrättaiide reserverade sig sålunda företrädare för , och moderata sam lingspartiet och framförde bl. a. principiella betänkligheter mot inrät tandet av ett sådant verk. Reservanterna uttalade att défär.en rättssä kerhetsfråga av yttersta vikt att värna orn doiristolarnas självständighet och integritet och att garantier salmades för att domstolarnas självstän dighet i den dömande. inte skulle komma i fara genom, inrättandet av ett verk med styrande funktioner på det administrativa området. ' Ickeheller beträffande den nu aktuella frågan örn centralinyridig-hetens ställningoch arbetsuppgifter har politisk enighet kunnat uppnås, utan skiljaktigameningar har yppats när det gällt att avgöra vad ett hänsynstagande tillprincipen om domstolarnas självständighet kräver vid framför allt fördelningenav olika arbetsuppgifter mellan regeringen, centralmyndigheten ochdomstolarna. Vi vill dock slå fast att enighet råder i fråga om de principiellaövervägandena om centralmyndighetens ställning och uppgifter. Det är våruppfattning att ett fasthållande vid de ställningstaganden utskottet härvidlaggjort innebär en garanti för att den självständighet som den svenskaförfattningen av ålder tillerkänner våra domstolar skall kunna upprätthållas. Propositionen .................................................... .... 1 Förslag till Lag om ändring irättegångsbalken......... .... 2 Förslag till Lag om ändring ilagen (1946: 806) om införande av nya ....................................... .... 3 Motionema............................. ........................... .... 4 Utskottet............ --- ......................................... 5 Propositionenshuvudsakliga innehåll......................... 7 principuttalandenrörande centralmyndighetens ställning 9 Principiella övervägandenom centralmyndighetens ställning .... 11 Fastställande avarbetsordning för tingsrätt m. m....... .. 16 Hovrättemas roll i den nyadomstolsadministrationen .. .. 18 Tillsättning avdomartjänster................................. 19 Notarieantagning m. m........................................... .. 22 ;Uppgifter i fråga om de allmänna advokat byråerna, m. m......... Disciplin- ochåtalsärenden..................................... .. 24 ........ ......................... .. 26 Utskottets hemställan ...-- ........................... :....... .. 27 Närvaroförteckning................................................ .. 30 Fastställande av arbetsordningför tingsrätt (s, vpk) 30 Indelning av chefsrådmän påavdelning (s, vpk)....... 31 Bestämmandet av antaletnämndemän i domsaga (s, vpk) .... 32 ställning och sammansättning (m) 32 ställning ochuppgifter (s, vpk)..... 33 uppgifter ifråga om de allmänna advokatbyråerna m. m. (m) 34 Tidpunkten forcentralmyndighetens inrättande (m) 36 Särskilt yttrande (c, m,fp)..................................... .. 37