bet · FY01SoU7 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottei, som i det följande redogör för förenämndaråd och anvisningar, hänvisar i övrigt lill betänkandet SoU 1973:11. uppdrog dåvarande medicinalstyrelsen ål enexpert all utarbeta en plan för den reumatologiska vårdens organisation ilandet. publicerades utredningen som nr3 Reumatologisk vård i . Efter remissbehandlingav utredningen utfärdade den nya på grundval av utredningen ochremissbehandlingen Råd och anvisningar nr 7 om Planeringenav reumatologisk vård. anger däri all styrelsen anser atl vidsamtliga regionsjukhus speciella reumalo- logiskakliniker bör inrättas, atl behovet av reumatologisk specialkunskap pålänsplanet bör tillgodoses inom invärtesmedicinska klinikens ram, att den öppnavården för reumatiskt sjuka bör utbyggas, all de av motreumatism drivna reumatikersjukhusens (i Spenshult, och )funktion bör utredas samt att forskningsresurserna i reumalologi viduniversitetssjukhusen bör förslärkas. Från kliniker vid regionsjukhusen skallinformation om forskningsresultat och behandlingsprinciper spridas inomregionen. Klinikerna skall också ha till uppgift alt medverka i vidareutbildningenav läkare inom specialiteten reumatologi samt bedriva forskning. Utbildningenav reumatologer och nya tjänster för reumatologer m. m. I grundutbildningen av läkare ingår reumalologi kortare avsnitt inom ämnet medicin och omfattar utbildning från någon daglill ell par veckor beroende på utbildningsort. Ifråga om läkarnas allmänljänstgöring har Kungl. Maj:t genom särskilda beslutlämnat medgivanden, som innebär att intill utgången av kan högst tvåmånader av tjänstgöringen inom medicin fullgöras inom t. ex.reumatologi samt högst av tjänstgöringen inom allmänläkarvård fullgöras inom valfri specialitet, t. ex. reumatologi. forsalla vidareutbildningen lill allmänläkarkompetens - vari bl. a. ingårtjänstgöring och inom specialiteten allmän iniernmedicin- får nio månaders tjänstgöring inom allmänläkarvård bytas ut mot tjänstgöringinom valfri specialitet, t. ex. reumalologi. Huvudulbildningenför förvärvande av specialistkompetens i reumalologi skall omfatta två årstjänstgöring inom specialiteten samt tjänstgöring inom allmäniniernmedicin, av vilken lid högst ell halvt år för bytas ut mot tjänstgöringinom långvårdsmedicin,som aren specialitet inom gruppen invärtes sjukdomar.Sidoutbildningen skall omfatta ell halvt års tjänstgöring inom ortopediskkirurgi eller medicinsk rehabilitering. Tjänstgöring inom reumalologi är inteföreskriven som del av huvudulbildningen för annan specialitet. Däremot kanbeträffande specialiteterna allmän internmedicin och klinisk bakteriologi vissdel av huvudutbildningen bytas ut mot tjänstgöring inom reumatologi. I frågaom vissa specialiteter utanför gruppen invärtes sjukdomar får sidoutbildningenske inom specialitet tillhörande gruppen invärtes sjukdomar, dvs. a. inomreumalolog. Antalettjänster för vidareutbildade läkare var inomspecialiteten reumatologi 29. har sjukvårdshuvudmännenmedgivils inrätta sju tjänster inom specialiteten för vidareutbildade läkare. Antaletmedgivna blockförordnanden för fortsatt vidareutbildning av läkare avsedda atlpåbörjas är beträffande specialiteten reumalologi tvårespektive tre. I motioner till 1973 och riksdagarbegärdes åtgärder för alt öka specialistutbildningen i reumalologi ochutbildningen i reumatologi för andra läkare än reumatologer. På förslag avutskottet i betänkandena SoU 1973:11 och 1974:11 avslog riksdagenmotionsyrkandena. Utskottet hänvisade till rekommendationerom utbyggnaden av reumatologin i de råd och anvisningar om planeringen avreumatologisk vård, som utfärdat , samt lill atttjänster inom specialiteten reumatologi prioriterats vid läkarfördelningen. I en under innevarande års väckt motionhar begärts att medel skall anvisas för inrättande vid sjukhuset aven av direktionen för sjukhuset begärd men i prop. 109-111inte tillstyrkt tjänst som biträdande överiäkare vid sjukhusets reumatologiskaklinik. hade i yttrande inle ansett sig kunna tillstyrka denbegärda tjänsten med hänvisning till den bristande tillgången påvidareutbildade läkare och behovet av en utbyggnad av specialiteten reumatologiäven ulanförde stora undervisningssjukhusen. har på förslag avutskottet i betänkandet SoU 1975:5 s. 424 avslagit motionsyrkandet. I en annan under innevarande års väcktmoiion har bl. a. begärts åtgärder för ökning av såväl specialist- som grund-och sidoutbildningen i reumatologi för läkare. har på förslag avutbildningsutskottet i betänkandet UbU 1975:9 s. 12-13 och s. 30 avslagitmoiionsyrkandet. a. följande. Utskottet vill betona betydelsen av alt dereumatologiska sjukdomarna uppmärksammas inom såväl utbildning som forskning.Utskottet är dock inte berett förorda någon ökning av reumatologins utrymmeinom grundutbildningen av läkare ulan alt konsekvenserna för andra ämnen kanöverblickas. Vad gäller vidareutbildning lill specialistkompetens förutsätterutskottet att - som har alt medge sjukvårdshuvudmännen attinrätta s. k. blockförordnanden för fortsatt vidareutbildning - vid avvägningenmellan de skilda specialiteterna uppmärksammar framtida behov av reumatologer.Utskottet vill även peka på betydelsen av all reumatologi kan väljas somsidoutbildning inom vissa andra specialiteter och som utbytesämne inomallmänläkarutbildningen. I i ett föregående avsnittomnämnda betänkande Hälso-och sjukvård inför 80-talel anförs bl. a. atl denhöga frekvensen av sjukdomar i rörelseorganen (ben, leder, senor och muskler)talar för atl man inom primärvården behöver läkare med kunskaper inom dettaområde, och .att- dessa läkare utöver viss utbildning i kirurgi och ortopediskkirurgi behöver vissa kunskaper i reumalologi, medicin och fysiolerapi (s.120). bl.a. all vid samtliga länssjukhus företrädare för reumatologi bör finnas (s.146). Den i ett föregående avsnitt omnämnda, år 1974tillkallade regionsjukvårdsutredningen kommer bl. a. atl behandla frågor omreumalologi. I motionerna behandlas frågor om innehållet iutbildningen för psykiatrer, om njursjukvården, om inrättande avyrkesmedicinska sjukhuskliniker samt om ökning av utbildningen av läkare föryrkeshudsjukdomar och -allergier (yrkesdermatologer), av yrkesmedicinare och avreumatologer. Somallmän bakgrund lill utskottets överväganden rörande de i motionerna upptagnafrågorna flnns skäl all nämna följande beträffande sjukvårdsplaneringen m. m.och utbildningen av läkare. Ienlighet med det planeringssystem, som tillämpas på hälso- och sjukvårdsområdet,kommer sjukvårdshuvudmännen all före utgången av för samråd tillsocialstyrelsen inge principplaner, som avser utbyggnaden av hälso- ochsjukvården m. m. mot . Avsikten är atl principplaneringen därefterskall förnyas en gång under innevarande decennium och då med tidsperspektivet1990. Till grund för överväganden om utbyggnaden av hälso-ochsjukvården ligger utredningar inom om vårdstrukturen. Dessautredningar kommer även atl utgöra bakgrund lill huvudmännens fortsattaplaneringsarbete. Inom ramen för utredningsarbetet om vårdstrukturen framladeshösten 1973 för styrelse ell betänkande benämnt Hälso- ochsjukvård inför 80-talel, vilkel utgjorde en sammanfattning och sammanvägning avinom då bedrivna utredningar om vårdstrukturen. Samma årframlades vidare bl. a. belänkandet Den psykiatriska vårdens målsättning ochorganisation. Ibetänkandet Hälso- och sjukvård inför 80-lalel ges ett konkret förslag lillvårdstruktur inom primärvård, länssjukvård och regionsjukvård. Den övervägandedelen av vården skall lämnas på primärnivån. För den specialiserade medicinskaverksamheten skall primärvården kunna repliera på länssjukvårdens ochregionsjukvårdens resurser. Läkarnasgrundutbildning omfattar och avslutas med läkarexamen.Efter grundutbildningen följer som ett första led i läkarnas vidareutbildningallmänljänstgöring på underiäkartjänsler i sjukvården underyrkesmässigt ansvar. Vid allmäntjänstgöringens slut erhålls legitimation somläkare. Efter allmäntjänstgöringen följer fortsatt vidareutbildning under treoch ell halvt år till allmänläkarkompetens eller under fyra-fem och ett halvtår till specialistkompetens. Sådan kompetens kan förvärvas i ett 40-lalspecialiteter, bl. a. i hudsjukdomar och veneriska sjukdomar (dermatologi ochvenereologi), medicinska njursjukdomar (nefrologi), reumatiska sjukdomar(reumalologi), yrkesmedicin (fr. o. m. 1975),psykiska sjukdomar (allmän psykiatri) och barn- och ungdomspsykiatri.Specialistutbildningen omfattar dels huvudutbildning om tre-fem årstjänstgöring som i allmänhet fullgörs helt inom specialiteten, dels sidoutbildningom mellan ett halvt och tjänstgöring inomverksamhetsområde som är av betydelse för den sökta kompetensen. Även denfortsatta vidareutbildningen fullgörs på underiäkartjänsler. Delhar förutsatts alt praktiskt taget alla nyutbildade läkare skall genomgåvidareutbildningen. Allmänläkarkompetens eller specialistkompetens utgör iprincip behörighetskrav för andra läkartjänster än underläkartjänster.Un-deriäkartjänsterna skall förbehållas läkare som genomgår vidareutbildning,och antalet sådana tjänster skall motsvara antalet läkaresom efterfrågar vidareutbildning. Tjänsterna skall vara fördelade påsjukvårdens olika sektorer så alt de svarar mot det sjukvårdsbehov som kanförutses. beslutar hur många underiäkartjänsler förallmänljänstgöring som får finnas inom varje sjukvårdsområde. Inrättande av underiäkartjänslerför läkare under allmänläkar- eller specialistutbildning och tjänster förläkare med sådan utbildning (tjänster som avdelningsläkare och högre tjänster)skall ske på grundval av ett läkarfördelningsprogram för riket som upprättas avsocialstyrelsen och fastställs av sjukvårdsdelegation. Gällandeläkarfördelningsprogram (LP 77) - som avser -framlades av efter samråd med ,och och fastställdes sammanmånad av sjukvårdsdelegation. 1 LP 77 har fastställtsdels inriktningen på medicinska huvudområden för de ca 3 650 läkare somberäknats komma att påbörja forsall vidareutbildning , delsfördelningen på olika verksamhetsområden av de ca 1 000 allmänläkar- ochspecialislkompelenta underläkare som fanns och delneltotillskott av ca 1 900 allmänläkar- och specialislkompelenta läkare somberäknats tillkomma t. o. m. . Sedansocialstyrelsen i samråd med universilelskanslersämbetet. och framlagtförslag om konstruktionen av s. k. blockförordnanden för läkare under fortsallvidareutbildning (FV-block) - dvs. förordnanden som innefattar detjänstgöringar inom olika områden som behövs för erhållande av allmänläkarkompetenseller specialistkompetens - saml om fördelningen på allmänläkarvård och olikaspecialiteter av FV-blocken, uppdrog sjukvårdsdelegalioni åt att i enlighet med förslaget medgesjukvårdshuvudmännen alt inrätta FV-block, som skall påbörjas under åren 1974och 1975. Antalet FV-block som förutsatts bli påbörjade under nämnda år är 759resp. Socialstyrelsenhar fått i uppdrag atl lill redovisa ett nytt läkarfördelningsprogramför , vilkel bl. a. skall innehålla förslag om fördelningenav FV-block som skall påbörjas . I motionen 1975:348 av () och fruSundström (s) anförs bl. a. atl de psykiatriskt verksamma läkarna har enutbildning som inte motsvarar de krav, förväntningar och behov som finns.Motionärerna anför att utbildningen för läkare i psykologi är ytterstbristfällig och alt sociologi, psykoterapi och kunskaperom samhällsuppbyggnadenoch arbetsmarknaden saknas. Motionärerna, som särskilt betonar betydelsen avutbildning i psykoterapi, begär alt frågan om förbättring avpsykialerutbildningen skall utredas. Iläkarnas grundutbildning ingår bl. a. ca två veckors utbildning i psykologisamt som examensämne socialmedicin. Vid de medicinska fakulteterna pågår enförsöksverksamhet med ändrad studieordning avläkarutbildningen. I denna försöksverksamhet har ämnet psykologi ersatts medämnet medicinsk psykologi och samhällsmedicin, som omfattar en utbildning omsex lill . Försöksverksamheten skall bilda utgångspunkt för enframlida mer genomgripande reform av läkarnas grundutbildning. Ibetänkandet Den psykiatriska vårdens målsättning och organisation -vilket skallutgöra grundval för överväganden om vårdorganisationen ochpersonalutbildningen på del psykiatriska vårdområdet -har bl. a. förutsatts attpsykiatern på primärvårdsnivå skall nära samverka med psykolog, kurator ochsjuksköterska/sjukskötare i psykiatriska team, vilka skall ta hand om fall sominte av den icke-specialiserade personalen i primärvården. Delförutsätts atl i dessa team psykologiska faktorer skall särskilt beaktas avpsykologen och sociala faktorer särskilt av kuratorn. Därmed har, påpekas ibetänkandet, kravet på en väsentligt annoriunda psykiaterutbildning förioratsin bärkraft. För alla i teamet föreslås utbildning i psykoterapi. Fråganom specialistutbildning i psykoterapi för bl. a. läkare utreds f n. avuniversitetskanslersämbelel med anledning av ett uppdrag av Kungl. Maj:l.Förslag väntas inom del närmaste året. Underhänvisning lill den lämnade redovisningen avstyrker utskottet bifall tillmotionen. Frågor om njursjukvården tas upp i motionen1975:472 av m. fl. (s), där det begärs en karlläggning avvårdbehovet för njursjuka saml en plan för en fortsatt utbyggnad avdialysverksamhelen i landet och för en ökning av transplantationsverksamhetenför njursjuka. Motionärerna framhåller bl. a. atl patienter som genomgår dialysi hemmet behöver ha någon person hos sig som kan hjälpa till om något feluppstår vid behandlingen. Del framhålls också atl patienterna får ökadekostnader för elström och vatten m. m. Under hänvisning lill del sagda ochunder erinran om attstödet för de njursjuka skiftar mellan de olika landstingen och kommunernabegär motionärerna vidare förslag lill ett för hela landet enhetligtbidragssystem, som innebär atl samhället bär alla de merkostnader som dennjursjuke åsamkas. Dialysverksamhetför njursjuka -som kan ske antingen genom sköljning i bukhålan(periionealdialys) på sjukhus eller genom rening av blodet genom s. k.konstgjord njure (hemodialys) på sjukhus eller i hemmet - förekommer på ellermed anknytning lill sjukhus på ell tjugotal orter i landet. Såväl antaletdialysaggregat för sjukhusbunden dialys som antalet patienter i hemdialys harsuccessivt ökat. Njurtransplantationergörs numera vid ca sex regionsjukhus. Antalet iransplantationer har ökat årfrån år. Efterinitiativ av har med stöd från sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) påbörjats en kartläggning inomvissa sjukvårdsregioner av antalet kroniskt njursjuka. Undersökningsresultatenär avsedda all ge underiag för planering och dimensionering av resursernabeträffande dialys- och transplantationsverksamhet för kroniskt njursjukapatienter. Med hänsyn till detta utredningsarbete och till atl den år 1974tillkallade regionsjukvårdsutredningen (S 1974:07) kommer atl behandla bl. a.frågor om organisationen av njursjukvården påkallar motionen 1975:472 i vadavser frågorna om en kartläggning av vårdbehovet för njursjuka och om en planför utbyggnad av dialysverksamhelen och transplantationsverksamheten inte någonåtgärd av . Landstingsförbundethar rekommenderat sjukvårdshuvudmännen atl när det gäller hemdialys slå förkostnaderna för anskaffning och installation av dialysapparater samt förerforderiig förbrukningsmateriel. Sjukvårdshuvudmännen har ocksårekommenderats alt utge ersättning för förlorad arbetsförtjänst och förkostnader för resor och logi till den som genomgår utbildning för all biträdanjursjuk med hemdialys. har ansett att hemdialys som regelinte berättigar lill hemsjukvårdsbidrag. I stor utsträckning utger emellertidlandstingen ersättning till den som assisterar njursjuk vid hemdialys. Medhänsyn lill de rekommendationer om stöd vid hemdialys som Lands.-tingsförbundelutfärdat och till all - enligt vad utskottet inhämtat - frågan omhemsjukvärdsbidrag vid hemdialys kommer all prövas i samband med en utredningom hemsjukvårdens innehåll m. m.,som och Spri påbörjat,påkallar motionen 1975:472 inle heller någon åtgärd i vad den avserett särskilt bidragssystem till förmån för njursjuka. Ulskoitet avstyrker bifalltill motionen 1975:472. I två motioner framställs yrkanden som syftar förstärkning av yrkesmedicinens ställning. I motionen 1975:772 av . (c)begärs sålunda bl. a. alt den tillkallade regionsjukvårdsulredningenskall få i uppdrag att pröva frågan om yrkesmedicinens roll inomregionsjukvården. Vidare yrkas i motionen 1975:1257 av m. (vpk) bl. a., atl de landsting som ansvarar för regionsjukhusen skall fö iuppdrag all före utgången av upprätta yrkesmedicinska kliniker med såvälteknisk som medicinsk del och som fristående kliniker. Utredningenangående yrkesmedicinens organisation m. m. förordade i ett till chefen förinrikesdepartementet avgivet betänkande (SOU 1963:46) Yrkesmedicinskasjukhusenheler, behov och organisation att yrkesmedicinska enheter skullefinnas inom varje sjukvårdsregion med undantag för , somförutsattes kunna repliera på en sådan enhet vid sjukhuset. Yrkesmedicinskaenheter finns numera vid sjukhuset. i ,i saml Lunds lasarett. Vid iGöteborg har försöksverksamhet inletts med ett yrkesmedicinskt centrum med enkvalificerad tekniker som chef medicinska centrum skall bl. a. fungera somsamordningsorgan för en betydande verksamhet av yrkesmedicinsk karaktär sombedrivs vid olika enheter vid sjukhuset. Vid är enyrkesmedicinsk klinik under uppbyggnad. Denna skall samverka medarbetarskyddsslyrelsens arbetsmedicinska filial i . Vid iLinköping skall inrättas en yrkesmedicinsk enhet, vilken skall ha anknytninglill en professur i medicin, särskilt yrkesmedicin. Professuren inrättas vidhögskolan i fr. o. m. . Del betänkande omyrkesmedicinska sjukhusenheler angivna målet kommer således att inom en näraframlid ha uppnåtts. Utskottet vill understryka atl den pågående utbyggnaden avförelagshälsovården gör del nödvändigt att de yrkesmedicinska enheterna gesgoda resurser, så atl de kan tillgodose de krav på service i fråga omkvalificerad diagnostik och behandling m. m. som företagshälsovården i ökadutsträckning ställer. Underhänvisning lill det anförda och då regionsjukvårdsulredningen bl. a. kommer atlbehandla frågor om yrkesmedicinska kliniker bör motionen 1975:772 i här aktuelldel inte föranleda någon åtgärd av . Ulskoitet avstyrker såledesmoiionsyrkandet. Av samma skäl avstyrkerutskottet motionen 1975:1257 i här aktuell del. I motionen 1975:1234 av () påpekas bl.a. atl hudsjukdomar och allergier svarar för av alla yrkessjukdomar ochall särskilt ämnena krom, kobolt och nickel svarar för allergierna. Motionären,som framhåller all för hela delta vårdområde finns i endast två läkare,begär åtgärder i syfte att öka läkarresurserna för behandling av allergiska SoU 1975:7 " 28 Yrkesdermatologihar inle fastställts som medicinsk specialitet. Utskottet har inhämtat alllämplig utbildning för verksamhet som yrkesdermatolog torde varaspecialistkompetens i dermatologi och venereologi samt utbildning iarbetsmiljöfrågor. Mindre yrkesdermatologiska enheter finns vid karolinskasjukhuset och vid Lunds lasarett. Vid i harinrättats en yrkesdermalologisk enhet med en läkare och en yrkesallergologiskenhet med en läkare. Antalettjänster för läkare med specialistkompetens i dermalologi och venereologi var ibörjan av ca 100. och harsjukvårdshuvudmännen fått medgivande alt inrätta 22 tjänster. och1975 har förutsatts atl åtta resp. tio FV-block skall påbörjas i specialiteten. Utskottettar inte ställning ILII frågan huruvida yrkesdermalologin skall prioriterasframför andra verksamhetsområden när det gäller inrättande av vårdenheter vidsjukhusen och tjänster för vidareutbildade läkare. Dessa prioriteringar görs iläkarfördelningsprogrammen som utarbetas i samråd med bl. Mot bakgrund av den allt större vikt som deyrkesmedicinska frågorna tillmäts finns det emellertid enligt utskottetsmening anledning räkna med att behovet av vårdenheter och läkare föryrkesdermatologi kommer att vederböriigen beaktas vid prioriteringarna när detgäller utbyggnaden av resurserna inom sjukvården. Mot bakgrund av del anförda avstyrker utskottetbifall lill motionen 1975:1234. Inrättandeav FV-block för utbildning av yrkesmedicinare I motionen 1975:1257 av m. (vpk), som ovan behandlats i viss del, begärs också bl. a. atl socialstyrelsenskall fö i uppdrag att inrätta fem FV-block för specialistutbildningav yrkesmedicinare. Det påpekas i motionen all FV-block i yrkesmedicin inteberäknats. Eftersomyrkesmedicin inte inrättats som specialitet förrän fr. o. m. i åringår inle FV-block för utbildning av yrkesmedicinare i den fastställdafördelningen på olika medicinska verksamhetsområden av FV-block som förutsattsskola påbörjas . Socialstyrelsenhar emellertid - såsom redovisats på s. 19 i detta betänkande-försjukvårdshuvudmännen angett en möjlighet all utbyta FV-block i allmäninternmedicin mot yrkesmedicin och en möjlighet atl utnyttja differensermellan antalet centralt tilldelade och lokall planerade FV-block föryrkesmedicin. Härjämte bör nämnas atl framhållit möjlighetenall sjukvårdshuvudmännen "skräddarsyr" blockförordnanden i form av s.k. restblock eller avvecklingsblock för de läkare som påbörjat den fortsattavidareutbildningen före . På grund av det anförda och då det finns anledningräkna med alt FV-block i yrkesmedicin kommer all ingå i den fördelning avFV-block för tiden fr. o. m. , varom förslag kommer att framläggas försocialdepartementets sjukvårdsdelegation , bör motionen 1975:1257 ihär aktuell del inte föranleda någon åtgärd av . Utskottet avstyrkersåledes motionen i motsvarande del. I motionen 1975:1282 av fröken m. fl. (c)begärs en ökad och snabbare utbyggnad av specialistutbildningen i reumalologi.I motionen påpekas bl. a. alt totalt ca 150 000 personer i lider avkronisk ledgångsreumatism och att fler än 30 000 reumatiker är i behov avsjukhusvård men att antalet läkare med specialistkompetens i reumatologi år1973 var endast 40. Reumatisktsjuka personer får sluten vård antingen vid särskilda sjukhus och kliniker förreumatologisk vård eller vid kliniker för allmän intern-medicin. Antaletläkartjänster inom specialiteten reumatologi var 29.Därefter har sjukvårdshuvudmännen fött medgivande att inrätta sju tjänster inomspecialiteten. har medgivits två resp. tre FV-block ireumalologi. Härbör påpekas atl tjänstgöring inom reumatologi kan väljas som del av denallmänljänstgöring, som alla läkare skall genomgå, och som en del av utbildningenlill allmänläkarkompetens saml atl tjänstgöring inom reumatologi kan ingå ihuvudutbildningen eller sidoutbildningen för vissa specialiteter. Somtidigare redovisats (s. 20 och 21) utfärdade år 1970rekommendationer om utbyggnaden av reumatologisk vård. Med hänsyn till denföreslagna utbyggnaden finns det anledning räkna med atl reumatologin kommerall prioriteras vid fördelningen av FV-block. Motionen 1975:1282 påkallardärför inte nägon åtgärd av . Utskottet avstyrker således motionen. 1. beträffande innehållet ipsykialerutbildningen atl avslår motionen 1975:348, 2. beträffande njursjukvården atlriksdagen avslår motionen 1975:472, 3. beträffande uppdrag ålregionsjukvårdsulredningen rörande yrkesmedicinska sjukhuskliniker attriksdagen avslår motionen 1975:772 yrkande 3, 4. beträffande inrättande avyrkesmedicinska sjukhuskliniker atl avslår motionen 1975:1257 yrkande2 d, 5. beträffande ökning av antaletyrkesdermatologer all avslår motionen 1975:1234, 6. beträffande FV-block förutbildning av yrkesmedicinare att avslår motionen 1975:1257 yrkande 3d, 7. beträffande ökad utbildning avreumatologer att avslår motionen 1975:1282. Näi-varande:herrar Karisson i (s), i (c), Carishamre (m),i Öskevik (c), () herrar (), i (s). (), Åkeriind (m), fröken (), (vpk), herrSignell (s), (), () och hert Alftin (s). beträffandeinrättande av yrkesmedicinska sjukhuskliniker (punkl 4 i hemställan) av fruMarklund (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.27 som börjar med "Yrkesmedicinska enheter" och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse: Yrkesmedicinska enheter- (=utskottet)- .