bet · FY01FöU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidarebehandlas fredsorganisationen och nödvändigheten att begränsa utgifterna föradministration och för freds- och förvaltningsorganisationen. Beträffandesamordningen av pågående utredningar på detta område framhåller statsrådet attdet enligt direktiven för försvarsutredningen ankommer på denna att i störstamöjliga utsträckning samordna utredningsarbetet både i sak och tidsmässigt. Statsrådetbehandlar vidare bl. a. ansträngningarna att minska antalet anställda inomförsvarsmakten. Idetta sammanhang behandlar utskottel följande motionsyrkanden. Beträffandeplaneringsinriktningen och planeringsramen för det militära försvaretbehandlar utskottet motionen 1975:1172 av m. fi. (m) såvitt avseryrkandena 2-4, nämligen 2. att måtte besluta atl godkänna deriktlinjer för det militära försvarets fortsatta inriktning som anges i motionen, 3. att måtte besluta att för perioden1975-1980 godkänna en planeringsram fördel militära försvaret om 41 950 milj.kr. i prisläge , vilket innebär en höjning med 1 200 milj. kr. ochatt uttala att planeringen bör baseras på full kompensation för genomoljekrisen förorsakad prisstegring på oljor, 4. all måtte besluta att ge regeringen tillkänna vad i motionen anförs angående priskompensation. Beträffande i n r i k t n i nge n avhuvudprogrammen m. m. behandlar utskottet dels motionen 1975:740 av herrar i (m) och (), i vilken hemställs att hos regeringenhemställer all utveckling får påbörjas av ett terrängfordon förpersonaltransport med sikte på att den av chefen för armén planeradeanskaffningen kan påbörjas, (/efemotionen 1975:744av i (fp), i vilken hemställs 1. att erforderiigabemyndiganden avses för utveckling av en ny ubåtstyp, 2. atten fjärde ubåt av Näckentyp beställs och att del under C 2 Ma rinförband: Materielanskaffning upptagna bemyndigandebeloppel uppräknas med 70 milj. re/i motionen 1975:1172 av m. fi. (m)såvitt avser yrkandena 5 och 6, nämligen 5. att måtte besluta att infordra förslagfrån regeringen till ökade beställningsbemyndiganden på sätt som i motionenanges, 6. att måtte besluta att hemställa attregeringen tilldelar för- svaretsmyndigheter en rörlig kredit för att befrämja rationell investeringsverksamhetoch ekonomisk hushållning, dels motionen 1975:1175 av m. (c) såvitt avser yrkande 1 att hos regeringen anhåller om förslagtill totalram för kommande tre budgetår, avseende forskning och utveckling avtänkbara alternativ avsedda att ersätta Viggensystemet i enlighet med vad imotionen anförts, dels motionen 1975:1178 av m. (vpk), i vilken hemställs 1. attriksdagen beslutar att inledd forskning för vidareutveckling av gen avbryts och begärda anslag härför avslås, 2. attriksdagen hos regeringen begär att en öppen redovisning lämnas över den del av försvarspropositionen som gäller flygvapnet. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingenoch med hänsyn till det statsfinansiella läget föreslås i propositionen attplaneringen för det militära försvaret /76-1979/80 skall skeinom en ekonomisk ram som överensstämmer med den planeringsram som år 1972fastställdes för den då aktuella programplaneperioden /73-1976/77. Planeringsramenför nästkommande fem budgetår föreslås uppgå till 40 750 milj. kr. med jämnfördelning på varje budgetår (prisläge ). Kompensation för pris-och löneförändringar skall i planeringen förutsättas ske enligt nettoprisindex.Någon kompensation härutöver för de kraftigt ökade priserna på bränsle ochdrivmedel avses inte tillkomma. Imotionen 1975:1172 (m) föreslås, såvitt nu är i fråga, att planeringsramen förfemårsperioden skall räknas upp med 1 200 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag och alltså bestämmas till 41 950 milj. kr. Ökningen avplaneringsramen innefattar en uppräkning av utgiftsramen (basbeloppet) /76 med 250 milj. kr., i vilket belopp ingår kompensation föroljeprisstegringen med 85 milj. kr. samt 94 milj. kr. för att täcka bristandekompensation för prisutvecklingen och 71 milj. kr. som tillägg för tekniskutveckling inom materielområdet. Planeringen bör enligt motionärerna kunnautgå från full pris- och lönekompensation fr. o. m. /77 och frånett särskilt tillägg till planeringsramen för teknisk utveckling, motsvarande2,5 96 av materielanslagen, från samma tidpunkt. Idet följande redovisas kortfattat hur motionärerna anser att tillskotten tillplaneringsram och utgiftsram bör utnyttjas (milj. 1975/76-1979180 1975/76 Repetilionsutbildning av värnpliktigai huvudsak enligt VU 60 200 20 Yuerligare4 infanteribrigader behålls Renovering av stridsvagnar Utvecklingsarbete avseende lerrängfordon för per sonaltransport 250 40 Ny kust- och sjörobol utvecklas vidsvensk industri Tidigareanskaffning av robotar till patrullbåtar Yuerligaretvå ubåtar typ A 14 anskaffas Siudier for ny utbätstyp och förflottiljledarfartyg bedrivs snabbare 300 30 Utveckling av ett för svenskaförhållanden anpassat atlackflygplan efter AJ 37 Utveckling och tillverkning avjaktrobot till JA 37 inom landet En sjättefulltalig altackdivision AJ 37 organiseras Planeringeninriktas mol tio jaktdivisioner JA 37 Anskaffade jaktflygplan ,J 35Draken behålls i tjänst under sin tekniska livslängd 450 160 Glimma 1 200 250 Systemet för prisreglering harlänge varit en central planeringsfråga. Med anledning av motioner i ämnetuttalade försvarsutskottet vid riksdag (FöU 1973:16 s. 27-30) bl. a.att regeringen borde ägna skärpt uppmärksamhet åt de långsiktiga effekterna avnuvarande system och redovisa för vilka effekter av positiv ochnegativ art som kan konstateras. Särskild vikt borde enligt utskottet läggasvid atl jämföra utvecklingen av de försvarsanställdas löner och avvärnpliktsförmånerna med kompensationen enligt nettoprisindex och med derationaliseringar i försvarets verksamhet söm ter sig möjliga att genomföra. 1974 framhöll försvarsutskottet (FöU 1974:19 s. 11) attdet var angeläget att den tilltänkta försvarsutredningen får behandlapriskompensationsfrågan. Enligt utskottets mening borde frågan prövas avstatsmakterna i sådan tid att det system som beslutas kan ligga till grund förprogramplaneringen för perioden /78-1981/82. beslöt alt som sin meningge regeringen till känna vad utskottet hade anfört om skyndsam översyn ochförslag angående prisreglering.ssystemet för försvaret. Den av regeringen tillkallade expertutredningen meduppgift att utvärdera erfarenheterna av nuvarande syslem för prisreglering avdet militära för- svaretsoch civilförsvarets utgifter samt att analysera nuvarande och alternativasystem har överiämnat sina resultat. Dessa skall ligga till grund förförsvarsutredningens ställningstagande till metod för prisreglering avförsvarsutgifterna fr. o. m. perioden /78-1981/82 med det däri /78. Iprogramplanen för det militära försvaret anmäler överbefälhavaren att detfortfarande finns betydande osäkerhet i planeringen och att denna enligt hansmening framför allt beror på gällande prisregleringssystem. Utskottet anserliksom tidigare att frågan om försvarets prisregleringssystem är mycketbetydelsefull. Sättet för anpassning till ändrade löner och priser har storbetydelse när det gäller planeringsinriktningen och för stabiliteten i planeringssystemet.Frågan kommer att övervägas av försvarsutredningen och det bör vara en faststrävan att det system som beslutas av statsmakterna kan ligga till grund förprogramplaneringen för perioden /78-1981/82. Detär däremot inte realistiskt att räkna med ett beslut i priskompensationsfrågansom kan påverka utgifterna redan under /77. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 1975:1172, yrkande 4 (m). Utskottethar tagit del av överbefälhavarens syn på försvarsmaktens nuvarande förmågaoch på de operativa konsekvenserna om den planerade verksamheten genomförs. Mederinran om vad som har anförts om prisregleringssystemet godtar utskottet denplaneringsinriktning för perioden /76-1979/80 som regeringen förordar.Detta innebär att utskottet - mot bakgrund av den säkerhetspolitiskautvecklingen och det statsfinansiella läget - inte är berett att tillstyrka denökning av planeringsramen sorri foreslås i motionen 1975:1172 (m), förslaget omsärskild kompensation för prisstegringen pä oljeprodukter eller de ökadeambitioner beträffande verksamheten inom avvägningsprogrammen som harförordats i samma motion och redovisats i det föregående. Såvitt gällerutgiftsramen för nästa budgetår återkommer utskottet i det följande. Dennuvarande planeringsinriktningen innebär bl. a. att någon anskaffning avpersonaltransportfordon till vissa rörliga markstridsförband sannolikt inte kaninrymmas . Utvecklingskostnaden är beräknad till 6,5 milj. (betalningsutfall /80) och anskaffningskostnaden till 90 milj. (betalningsutfall i huvudsak efter perioden), allt i prisläge februari 1974.Försvarsministern har inte tagit ställning till en utveckling avpersonaltransportfordon. bör därför inte f n. uttala huruvida ensådan utveckling bör påbörjas. Med hänvisning till vad utskottet i det följande(s. 19) anför i fråga om programplaneringen för perioden /77-1980/81avstyrker utskottet alltså bifall till motionen 1975:740 (m). Chefenför armén har vidare föreslagit en begränsad renovering och modifiering av cahalva antalet stridsvagnar typ 101/102 (), som därigenom skulle kunnabehållas till mitten av . Kostnaden är beräknad till ca 63 milj. kr.med betalningsutfall fr. o. m. /77. Ävendenna åtgärd är i och för sig önskvärd. Liksom försvarsministern anser utskottetatt äldre materiel bör behållas i krigsorganisationen så länge den gerväsentliga tillskott till den samlade stridseffekten och inte föranlederalltför stora underhållskostnader. Försvarsministern anser att arméchefensförslag i denna del bör övervägas ytterligare. Utskottet räknar med att ävendenna planeringsfråga kommer att redovisas i nästkommande budgetproposition. Beträffandeutbåtsförbanden redovisar försvarsministern att tre u b å t a r typ Näcken (A14) är beställda och kommer att levereras . Hanräknar inte med någon ytterligare anskaffning av denna ubåtstyp. Studier ochutveckling av nästa ubåtstyp (A 17) har planerats in och seriebeställningförutsätts av chefen för marinen ske i programplaneperioden.Försvarsministern framhåller att det är angeläget att behålla handlingsfrihetenatt inom landet utveckla och tillverka ubåtar. Han anser därför att fortsattastudier bör bedrivas inom detta område men är inte beredd att ta ställning tillde föreslagna utvecklings- och anskaffningsprogrammen. Idet föregående har utskottet avstyrkt bifall till förslag i motionen 1975:1172(m) om en ekonomisk planeringsram som bl. a. skulle kunna medge anskaffning avytteriigare två ubåtar typ A 14. Imotionen 1975:744 (fp) förordas att en fjärde ubåt av typ A 14 beställs och attutrymme för kostnaderna skapas genom omplanering. Vidare föreslås att riksdagenskall besluta om beställningsbemyndiganden för utveckling av ubåtstyp A 17. Motionsförslagom en utökning av ubåtsserien A 14 behandlades av (FöU1973:16 s. 51-52). Styckepriset förde redan då beställda tre ubåtarnaberäknades till ca 92 milj. kr. konstaterade att det i ochför sig vore fördelaktigt att utöka serien av ubåt typ A 14 med hänsyn till attmerkostnaden för en fjärde ubåt skulle bli ca 65 milj. kr. och för en femte ca50 milj. kr. Med hänvisning till det ekonomiska planeringsutrymmet kundeutskottet likväl inte tillstyrka någon tilläggsbeställning. Utskottet erinradeom att vissa studier av ubåtstyp A 17 hade påbörjats. Styckeprisetför de tre beställda utbåtarna typ A 14 är i senaste prisläge ca 100 milj. kr.Merkostnaden för ytteriigare ett exemplar blir lägre eftersomutvecklingskostnader redan är inkalkylerade och vissa redan beställda reservdelarm. m. i viss utsträckning kan täcka behovet även för fyra_ ubåtar. Optionernaför tilläggsbeställning gäller emellertid inte längre och vinsterna med enlängre serie är därför i stor utsträckning beroende av förhandlingar med tillverkarna. Motdenna bakgrund anser utskottet liksom försvarsministern att någon ytteriigareubåt typ Näcken inte bör beställas. Motionsyrkandet härom bör alltså intebifallas. När det därefter gäller nä s t a ubåtstyp, A 17, så har ett beställ- ningsbemyndigandeför anskaffning planerats in /80 av chefen för marinen (320milj. Projekteringen har planerats kunna börja nästa budgetår och fördenna har beräknats sammanlagt 25 milj. kr. Det i propositionen föreslagnabemyndigandebeloppel (anslaget Marinförband: Forskning och utveckling) ärberäknat med utgångspunkt i att projekteringen inte påbörjas budgetåret1975/76. Fortsatta studier avses dock bedrivas. Utskottetanser att ubåtsvapnet är en viktig del av vårt försvar. Antalet ubåtar tillåtsminska i enlighet med intentionerna försvarsbeslut. Däremot ökarubåtarnas kvalitet. Utskottet fäster liksom försvarsministern stor vikt vid behåller handlingsfriheten att inom landet utveckla och tillverka ubåtar. Liksomförsvarsministern räknar utskottet inte med att utvecklingen av ubåt typ A 17påbörjas under nästa budgetår. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen1975:744, yrkande 1 (fp). Attackversionenav fiygplan 37 (AJ 37) levereras planenligt och serieleverans avjaktversionen (JA 37) beräknas börja . Förstudier av ett eventuellt nytt attack flygplan efter AJ 37 har regeringenhittills ställt 15,1 milj. kr. till förfogande.Regeringens avsikt är att det t. o. m. skall finnas enhandlingsfrihet att även i fortsättningen utveckla och producera militäraflygplan inom landet. Utskottet tillstyrker att en sådan handlingsfrihet behålls. Chefenför flygvapnet har för de kommande två budgetåren begärt 100 milj. kr. Försvarsministern räknar för sin del med 30 milj. kr. förnästa budgetår och är inte beredd att ta ställning till omfattningen avstudierna och behövliga beställningsbemyndiganden under /77. Imotionen 1975:1175, yrkande 1 (c), förordas att man när det gäller ifrågavarandestudier bestämmer en totalram för nästkommande tre budgetår. Motionärernaräknar med högst 80 milj. kr. för de tre åren. Utskottet- som liksom försvarsministern följer inriktningen av studierna för etteventuellt nytt attackfiygplansystem - tillstyrker regeringens förslag att förstudierna intill räkna med årsvisa beställningsbemyndiganden, förnästa budgetår uppgående till 30 milj. kr. Detta innebär att utskottetavstyrker bifall till motionen 1975:1175 (c) såvitt nu är i fråga. Avdet sagda framgår att utskottet även avstyrker bifall till motionen 1975:1178,yrkande 1 (vpk), om att ifrågavarande studier skall avbrytas. Motionen1975:1178 innehåller även ett yrkande om att skall begära en öppenredovisning av den del av propositionen som gäller fiyg-vapnet. Motionärernauttalar farhågor för att även andra beställningsbemyndiganden än dem som avsesför studier för ett eventuellt nytt atlackflygplan utnyttjas för studierna ochanser att budgetpropositionen är formulerad på ett vilseledande sätt såvittgäller flygvapenförbanden. Utskottet vill erinra om att studierna för etteventuellt flygplan efter 37 har anmälts för alltsedan år 1972(prop. 1972:75 s. 262, FöU 1972:17 s. 80; prop. 6 s. 93, prop.1973:75 s. 56, FöU 1973:16 s. 56; prop. 6 s. 33, prop. 33,FöU 1974:19 s. 14). Utskottet-som i ett tidigare betänkande (FöU 1975:2) års harredogjort för systemet med beställningsbemyndiganden och behovet avprisomräkning av lämnade bemyndiganden - anser att även yrkande 2 i motionen1975:1178 (vpk) bör avslås av . Yrkande5 i motionen 1975:1172 (m) har i det föregående behandlats såvitt gällerförslag om ökade beställningsbemyndiganden med anledning av motionärernasförslag om vidgad planeringsram och ändringar av planeringsinriktningenbeträffande avvägningsprogrammen. Yrkandet avser emellertid också förslag omökade beställningsbemyndiganden för de studier samt den utveckling ochanskaffning som försvarsministern själv räknar med. Försvarsministernuttalar i propositionen (s. 31-32) alt han liksom överbefälhavaren anser attplaneringen för det militära försvaret har fött ytterligare stadga men att dentrots detta innehåller osäkerheter betingade av svårigheter alt bedöma denframtida utvecklingen. I likhet med foregående år har planerats in en reserv(priskil) för att möta eventuella prisökningar pä utveckling, anskaffning ochunderhåll av materiel, utöver den kompensation som nettoprisindex beräknas ge.Någon reserv för att möta eventuella lönestegringar som går utöver den genomsnittligaprisutvecklingen har däremot inte planerats in. Dessa och andra förhållandenmedför krav på omplaneringar inom den ekonomiska planeringsramen. Sådanaomplaneringar kommer enligt försvarsministern vidare alt bli nödvändiga för atlskapa utrymme för ökade ambitioner inom vissa områden, bl. a. för att förbättrade värnpliktigas förmåner. Slutsatsenav de angivna förhållandena blir - framhåller försvarsministern -att alla deanskaffningsprogram m. m. som redovisas i programplaneringen svårligen kangenomföras inom angiven planeringsram. Statsrådet anser därför att storåterhållsamhet måste iakttas när det gäller beslut som leder till långsiktigaekonomiska bindningar. Huvudregelnför beräkning av beställningsbemyndigande när statsmakter- . na tar ställningför att ett visst materielobjekt skall utvecklas eller tillverkas är attregeringen inhämtar bemyndigande från för hela den avseddautvecklingen eller tillverkningen. Medgivanden att göra beställningar lämnarregeringen årsvis genom särskild bemyndigandeplan och därutöver under löpandebudgetår i samband med det s. k. ivåstegsförfarandet för anskaffning avmateriel eller - i fråga om särskilt resurskrävande objekt - vid prövning avsärskild systemplan rörande objektet. Underåren före ett tilltänkt nytt långsiktigt försvarsbeslut har det varit ensträvan att minska de långsiktiga ekonomiska bindningarna. Ett uttryck fördessa bindningar är den s. k. bemyndigandeskulden för varje anslag medden särskilda bemyndigandetekniken (jfr FöU 1975:2 s. 2). Bemyndigandeskuldenutgörs av skillnaden mellan lämnade bemyndiganden och anslagsmedel underanslaget. Inför ett försvarsbeslut söker man hålla bemyndigandeskulden neregenom att minska bemyndigandesumman. Härvid blir det i vissa fall aktuellt attbeträffande större objekt bibehålla handlingsfrihet genom att skjuta uppställningstagandet något eller eller genom att undantagsvis endasträkna med årsvisa bemyndiganden. Vidare förekommer att den formella bindningenminskas genom att man vid ställningstagandet till ett vapensystem endasträknar med beställningsbemyndiganden för de delar av systemet som närmast äraktuella för beställning. Fleraav de planeringsfrågor som tas upp i propositionen gäller handlingsfriheten iolika avseenden inför ett nytt försvarsbeslut. Sådan handlingsfrihet - liksomeventuella beslut att avstå från handlingsfrihet i visst avseende - kangivetvis orsaka merkostnader beroende på vilket innehåll försvarsbeslutet sedanför. Utskottet,som i det föregående har tillstyrkt att studierna intill rörande etteventuellt nytt attackflygplan efter AJ 37 beställs på grundval av årsvisabeställningsbemyndiganden, avstyrker bifall till motionen 1975:1172, yrkande 5(m), även såvitt nu är i fråga. Ipropositionen (s. 32-33) berör försvarsministern utvecklingen i fråga om deförhållanden som gäller på försvarets arbetsplatser m. m. Han räknar medattpersonalfrågori vidaste bemärkelse i fortsättningen kommer att tillmätasallt större vikt. Utskottet - som under innevarande utbildningsår följervärnpliktsutbildningen genom särskild kontakt med vissa utbildningsförband -delar denna uppfattning. I linje med vad utskottet har uttalat (FöU1971:19 s. 7) finns det all anledning att ägna ökad uppmärksamhet åtförhållandet mellan försvarsmakten och människan i försvaret. Individen måstekunna se sammanhanget mellan den personliga arbetsinsatsen och detövergripande målet för att uppleva sin insats som meningsfull. Man bör alltidbeakta den enskildes situation, vare sig han är fast anställd ellervärnpliktig. Fråganom åtgärder för att underiätta investeringar i rationaliseringssyfte harbetydelse för försvarsplaneringen. Redan i samband med försvarsbeslutframhöll försvarsutskottet (FöU 1972:17 s. 40 och 62) att man bör sträva efteratt så stor del som möjligt av de tillgängliga resurserna används förutbildning och materielanskaffning samt att särskilda åtgärder kunde behövavidtas för att underiätta rationaliseringsverksamheten för att bl. a. minskaförvaltningsorganisationen. Enligt utskottets mening borde i första handövervägas att tillhandahålla en rörlig kredit för sådana investeringar som ärkapitalkrävande men ger god rationaliseringseffekt. Det borde enligt utskottetankomma på Kungl. Maj:t att lämna förslag i denna fråga. (rskr1972:231) gav som sin mening regeringen till känna vad utskottet hade anfört. Även 1973 och uttalade sig för åtgärder i syfte att underiättaplaneringen för investeringar i rationaliseringssyfte (FöU 1973:16 s. 23-25,rskr 1973:195 resp. FöU 1974:19 s. 15-16, rskr 1974:190). Iöverbefälhavarens direktiv för myndigheternas programplanering för perioden1975/76-1979/80 angavs att långsiktiga krediter skulle begäras för sådanainvesteringar som medför rationaliseringsvinster . Iprogramplanen för armén redovisas - i enlighet med överbefälhavarens direktiv -de totala investeringskostnaderna för rationaliseringar och organisationsförändringaruppdelade på följande tre grupper: A - Investeringar för rationaliseringsprojekt(omorganisationen i lägre regional och lokal instans - - etapperna 1-3) B - Investeringar med anledning av beslut ilokaliseringssyfte och som inte anses medföra rationaliseringsvinster (bl. a.investeringar för Arvidsjaurförbandet och för flyttning av Upplandssignalregemente) C - Investeringar för övrigaorganisationsförändringar som bedöms medföra rationaliseringsvinsteroch vara förutsättningar för att anbefallda personalminskningar skall kunnagenomföras. Investeringar enligt A (ca 130 milj. harplanerats in inom den av överbefälhavaren anvisade planeringsramen. Kostnaderför investeringar enligt B (ca 210 milj. förutsätts bestridas avsärskilda medel utanför utgiftsramen för det militära försvaret. Investeringarenligt C gäller främst de beslutade organisationsförändringarna i (prop. 1974:135, FöU 1974:34, rskr 1974:392) men också åtgärder för attkoncentrera administrationerna inom vissa andra garnisonsorter. Enpersonalbesparing om ca 200 anställda bedöms vara möjlig. För femårsperiodenredovisas ett medelsbehov om 161 milj. kr., varav 125 milj. kr. avser arménsfredsorganisation i . Medelsbehovet är fördelat med 15 milj. kr. /77 och på de tre återstående budgetåren i perioden med 36, 50resp. 60 milj. kr. För /76 redovisas alltså inte någotmedelsbehov. Chefen för armén förutsätter att de rationaliseringsvinster somuppnås medger att återbetalning av förskotterade medel kan ske under årenefter . För beräknar chefen för armén ett medelsbehovför rationaliseringsinvesteringar enligt C om ca 50 milj. kr. sammanfattande programplanen fördel militära försvaretuttalaröver-befälhavaren, med hänvisning till riksdagsbeslut i ämnet,att han anser det vara nödvändigt att erforderiiga medel för investeringarenligt C tillförs försvarsmakten i form av långsiktiga krediter som återbetalasi takt med erhållna rationaliseringsvinster. Han "anser det ytterstangeläget att beslut härom fattas i sådan tid och att sådana förberedelservidtas att inplanerade åtgärder kan påbörjas budgetåret1976/77". Ibudgetpropositionen (bil. 6 s. 38) konstaterar föredragande statsrådet att detenligt inlämnade programplaner inte föreligger något behov av krediter förinvesteringar i rationaliseringssyfte under /76. reerinrar han om vad chefen 1970 har anfört omutnyttjande av rörlig kredit vid övergång till nettoredovisning av uppdragsverksamhetvid vissa myndigheter. Imotionen 1975:1172 (m) hävdas, såvitt nu är i fråga, att försvarets myndigheterbör tilldelas en långsiktig kredit som skulle möjliggöra investeringar i sådanarationaliseringsobjekt som först på ger ekonomisk återbäring.