bet · FY01UbU17 · 1975-12-31 00:00:00 — e. eventuellnytillkommande högskoleutbildning utanför universitets- och filialortema bör förläggas till sådana orter som har permanenta resurser för högskoleutbildning, 5. begär attorganisationskommittén förelägger förslag om ökade insatser inomramen för decentraliserad universitetsutbildning och distansundervisning, 6. begär att regeringen läggerfram förslag om ett "eteruniversitet" enligt bl. a. de riktlinjer somanges i motionen, 7. i övrigt ger regeringen tUlkänna vad som anförs i motionen om utbyggnaden av högskoleutbildning, 8. uttalar att de särskildabehörighetsreglerna skall utformas så att utgångsnivån för högskolestudier bliroförändrad, 9. beslutar att förkunskaper isvenska motsvarande tre årskurser i gymnasieskolan skall utgöra särskiltförkunskapskrav för samhällsvetenskapliga studier, 10. begär att fullständigamöjligheter till behörighetskomplettering skall finnas på minst varje gymnasieort, 11. beslutar att minst 25 procentav de antagna till spärrad utbildning inom kvotgrupperna 1 och 2 skall utgörasav sökande direkt från gymnasieskolan, 12. uttalar att s. k. dubbelspärrarinte bör användas inom högskolan, 13. begär förslag om övergångsbestämmelserför antagningsreglerna vid spärrad utbildning, 14. beslutar att a. allmänutbildningslinje skall fastställas av , b. individuellutbildningslinje vid icke spärrad utbildning skall inrät tas när den studerande ansöker om det, 15. begär att en översyn kommertill stånd av längre yrkesinriktade högskoleutbildningar i syfte att breddautbildningen och anpassa den till ett system med återkommande utbildning, 16. begär att gällande föreskrifterom tjänstgöringsskyldigheten för olika kategorier av högskolelärare ses över, 17. beslutar att a. innehavareav tjänst som universitetslektor (motsvarande) skall få fullgöra en viss del av sin tjänstgöring inom forskning och forskarut bildning, b. iavvaktan på översyn av tjänsteorganisationen inom högskolan or dinarie tjänst som universitetslektor även i fortsättningen skall tillsättas av regeringen. c. vetenskaplig och pedagogisk skicklighet skalltillmätas lika värde vid tillsättning av tjänst som universitetslektor(motsvarande), 18. begär att regeringen i nästaårs budgetproposition lägger fram förslag om ökade anslag till internationellkontaktverksamhet för universitet och högskolor, 19. beslutar att indelningen i högskoleenheterpå nuvarande universitetsorter och sammansättningen av styrelserna för delokala högskoleenheterna skall fastställas av , 20. beslutar att företrädare för s.k. allmänintressen i enhetsstyrelserna och i regionstyrelserna, därest riksdagenbifaller propositionen i denna del, skall utses av landstingen (motsvarande) ienlighet med vad som anförts i motionen, 21. begär att nytt förslag tillanslagssystem läggs fram för , 22. beslutar att en redogörelse förförslagen från organisationskommittéerna och regeringens ställningstagandentill dem skall föreläggas , 23. beslutar att företrädare förstuderande- och personalorganisationerna skall ingå iorganisationskommittéerna, 24. begär att en studiegrupp avparlamentariker, fristående forskare och personer verksamma inom skolantillsätts för att granska hur förutsättningarna för verksamheten i grundskolanoch gymnasieskolan påverkas av en utveckling mot återkommande utbildning, 1975: 1873 av m. fl. (vpk) varihemställs att 1. beslutar att regeringensproposition : 9 avvisas, 2. antar ett principuttalande omen reformering av högskolan enligt i motionen angivna riktlinjer, innebärandebl. a. attkollektivitet och solidaritet ersätter konkurrens, egoism och privatisering som utbildningens arbetsform och syftning, b. atten fullständig demokratisering inom högskolesektorn genom förs, varvid de yttre riktlinjerna utformas av ansvariga, folkvalda organ och alla kategorier arbetande inom högskolan på lika villkor deltar i självstyrelsen, c. attden sociala snedrekryteringen bekämpas bl. a. genom integrering av arbete och studier, genom urvalsihstrument som inte prioriterar tradi teoretiska meriter, genom att högskolan görs geografiskt till gänglig och genom allmän studielön, d. attvärdenormer som betonar skapande förmåga, persoiilighetens mognad och kritiskt tänkande görs till måttstockar för studiernas resultat, e. attden borgerliga ideologins styrande och härskande roll i utbild ningsväsendet bekämpas,. 1975:1874 av () vari hemställs att uttalar 1. att förtillträde till utbildning som laboratorieassistent skall fordras minstbetyget 3 i vartdera av ämnena matematik och naturkunskap på social linje, 2.att behovet av vidareutbildning för laboratorieassistenter börtillgodoses, 1975: 1875 av () vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande beslut om en förbättrad sjukgymnastutbildning, 1975: 1876 av i m. (c) vari hemställs att beslutar 1. att godkänna de riktlinjer förurvalssystemet som angivits i motionen samt hos regeringen begära attredovisning sker av urvalssystemets effekter i skilda avseenden, 2. att avvisa förslaget omgenerell antagningsbegränsning inom högskolan, 3. att antagning, dvs.behörighetskontroll, till icke antagningsbegrän-sad utbildning tills vidaresker lokalt, 4. att hos regeringen begära attförutsättningarna för lokalisering av den centrala antagningsenheten tillSundsvall prövas, 5. att organisationskommittéernages i uppdrag att utreda formerna för arbetslivets representation ilinjenämnderna i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att företrädarna förallmänintresset i enhetsstyrelserna utses av landsting och värdkommun, 7. att företrädarna för allmänintresseti utses av landsting eller kommun utanför landsting medundantag för ordföranden som utses av regeringen, 8. att hos regeringen begära attforskarutbildningsutredningen ges i uppdrag att i sin helhet utreda formernaför forskningsanknytning av all grundläggande utbildning i enlighet med vad somanförts i motionen, 9. att hos regeringen begära atten särskild arbetsgrupp tillkallas för översyn av kompetensfördelningen mellanuniversitets- och () och regionstyrelserna i syfte att nå enytterligare decentralisering, 10. att hos regeringen begära attorganisationskommittéerna ges en allsidig och representativ sammansättningsåsom angivits i motionen, 11. att hos regeringen begära attriksdagen i ett sammanhang bereds tillfälle att ta ställning till högskolelagenoch viktigare organisatoriska frågor, 1975: 1877 av i (fp) varihemställs att med ändring av propositionen 1975: 9 beslutar att somsärskilt förkunskapskrav för samhällsvetenskapliga studier samt för juridiska studieroch studier vid socialhögskola skall gälla tre årskurser samhällskunskap, 1975: 1878 av () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna sitt principiella stöd fören utbyggnad av utbildningsutbudet i i enlighet med motionens intentioner, 1975: 1879 av () och herrWachtmeister i (m) vari hemställs att uttalar attkliniska lärare, vilka har med universitetslektorer jämförbar ställning, blirledamöter i fakultets-/sek-tionskollegiet vid medicinsk fakultet samt jämställsmed universitetslektorer när det gäller ledamotskap i fakultets-/sektionsnämnd, 1975: 1880 av herrar () och son (c)vari hemställs att beslutar att journalisthögskolorna tills vidareskall vara särskilda högskoleenheter med i huvudsak nuvarande organisation. En reformering av högskoleutbildningen som bl. a.syftar till att fullfölja grundskole- och gymnasieskolereformerna genom attgöra den högre utbildningen tillgänglig för nya grupper föreslås i den nuifrågavarande propositionen 1975: 9. Med anledning av denna har väckts 26motioner, vilka innehåller drygt 100 yrkanden. I detta betänkande behandlarutskottet också 36 under den allmänna motionstiden framställda yrkandenbeträffande högskoleutbildning m. m. Deriktlinjer för reformen som förordas i propositionen utgår i första hand delsfrån betänkanden som avgivits av utbildningsutredning (U 68) och dåfrämst U 68 :s huvudbetänkande (SOU 1973:2) Högskolan samt specialbetänkandena(SOU 1973: 12) Försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning och (SOU1973: 47) Högskolornas förvaltning, dels från promemorian (Ds U 1974: 6)Högskolereform vilken avgavs av sakkunniga U 68-beredningen som varit tillkallade för att medverka i beredningen av de förslag som förtsfram i U 68:s huvudbetänkande samt därmed sammanhängande frågor, dels frånkompetenskommitténs (KK) betänkande (SOU 1974: 71) Om behörighet och antagningtill högskolan. Vidare läggs i propositionen fram förslag grundade på dels etttill universitetskanslersämbetet (UKÄ) av organisationskommittén för högreteknisk utbildning och forskning i övre (NoTH) överlämnat betänkandeHögre utbildning och forskning i övre . Träteknisk utbildning ochyrkesteknisk högskoleutbildning i övre Norriand, dels ett av () avgivet förslag om studielämplighetsprov, dels ett av utredningen omprofessorstillsättning avgivet betänkande (SOU 1973: 54)Professorstillsättning, dels en av UKÄ avlämnad promemoria om be- fordringsgrunderför tjänst som universitetslektor, dels en av statskontoret framlagd rapportDe vetenskapliga biblioteken organisation och administration. Utskottetföljer i fortsättningen i huvudsak den disposition som återfinns idepartementschefens anförande (s. 402583). De avsteg som gjorts från dennadisposition är främst motiverade av motionsyrkandena. Propositionen (s. 402408). Huvuduppgifterna förden närmaste periodens reformarbete i fråga om den högre utbildningen har avdepartementschefen sammanfattningsvis redovisats på följande sätt: attytterligare öka utbildningens tillgänglighet, särskilt för andrastuderandegrupper än de traditionella, och därmed främja den socialautjämningen, attbredda och differentiera det samlade utbildningsutbudet, särskilt med hänsyntill anknytningen till arbetsmarknaden och förnyelsen av arbetslivet, attdemokratisera utbildningens organisation och anpassa dess verksamhetsformertill eh mer allsidig rekrytering av studerande. Ettgenomgående drag i detta reformarbete bör enligt propositionen vara attunderlätta för den enskilde att planera sin utbildning så att studier varvasmed verksamhet i arbetslivet, dvs. att på olika sätt främja principenåterkommandeutbildning. De med anledning av propositionen väcktapartimotionerna, nämligen 1975: 1869 (m), 1975: 1872 (fp), 1975: 1873 (vpk) och1975: 1876 (c) ansluter sig alla till propositionen såvitt gäller behovet av enreformering av den högre utbildningen. I den sistnämnda motionen framhålls detsålunda som naturligt att det reformarbete som genomförts på lägre nivåer inomutbildningssystemet följs upp med en reformering av utbildningen också påhögskolenivå. Enligt motionen 1975: 1869 har förutsättningarna för en reform avhögskoleutbildningens dimensionering, lokalisering och institutionellaorganisation i hög grad förändrats sedan de ställningstaganden gjordes påvilka propositionen bygger. Även om ytterligare överväganden, därför ärnödvändiga på väsentliga punkter, anser motionärerna att nu bör fattabeslut om en reformering av högskoleutbildningen. I motionen 1975: 1872redovisas fyra huvudskäl som gör en reform av den högre utbildningen bådenödvändig och angelägen. Motionärerna framhåller att det gäller bl. a. att följaupp och låta de strävanden som ligger bakom 1960-talets stora förändringar påskolans område bättre utbildningsmöjHgheter för alla, jämställdhet mellanolika utbildningsvägar, vidgad social rekry- teringtill olika typer av utbildning m. m. komma till uttryck inom den högreutbildningen. Också den ökade tillströmningen till högre utbildning totaltsett och en mer heterogen sammansättning av destuderande med avseende på ålder, bakgrund, studiemål och förkunskaper gör ettbrett reformarbete angeläget. Ett tredje skäl för en högskolereform är enligtdenna motion att det är nödvändigt att bryta den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning. Att anpassa utbildningsväsendet till en växhng mellanstudier och arbete framhålls i motionen 1975: 1872 som ett fjärde viktigt skälför en högskolereform. Även i motionen 1975: 1873 framförs uppfattningen att enreformering av högskoleutbildningen är angelägen. Enligt dessa motionärersmening är emellertid propositionens förslag till ny högskola klartotillräckligt och står dessutom i väsentliga avseenden i direkt motsättningtill av kommunisterna hävdade huvudsyften med en reform av denhögre utbildningen. Med hänvisning härtill yrkas i motionen 1975: 1873 avslagpå propositionen. Utskottetär för sin del överens med dem som hävdar att de senaste årtiondenas reformer ifråga om förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning nu börfullföljas genom att fattar beslut om reformering avhögskoleutbildningen. Som en konsekvens härav avstyrker utskottet motionen1975: 1873. Propositionen (s. 408413). Termenhögskoleutbildning bör användas som sammanfattande beteckning för utbildningsom brukat betecknas som eftergymnasial. Utbildningen kan varaanordnad permanent eller tillfälligt. Då det särskilt behöver markeras att fors-karutbildning och annan utbildning på motsvarande nivå inte innefattas börtermen grundläggande högskoleutbildning användas. Vidare bör högskola enligtpropositionen formellt vara en samlande benämning för högskoleutbildningen ochden därtill knutna forskningen. Med högskoleort avses ort på vilkenhögskoleutbildning permanent är anordnad. Dennya högskolan kommer att omfatta betydligt fler utbildnings-vägar och kurser ännuvarande universitet och högskolor. Som grundläggande högskoleutbildning börenligt propositionen räknas utbildning som bygger på gymnasieskolan men ocksåutbildning som från den studerandes eller arbetsmarknadens synpunkt äralternativ till sådan utbildning, även om den formellt byggerenbart på . Exempel på utbildning av det sistnämnda slaget ärsjuksköterske-och förskollärarutbildningama. Ett exempel på nya utbildningar påhögskolenivå är den föreslagna yrkestekniska högskoleutbildningen. Gränsdragningen mellangymnasieskola och högskola kan inte göras engång för alla utan måste fortlöpande omprövas. Av statliga och kommunalautbildningar eller enheter som finns bör högskolan inledningsvis omfattai huvudsak dessa: utbildningen vid universiteten och högskolorna inom UKÄ:sansvarsområde, jordbrukets högskolor, socialhögskolorna, journalisthögskolorna,gymnastik- och idrottshögskolorna, lärarhögskolorna och övrigalärarutbildningsanstalter inom SÖ:s ansvarsområde, musikhögskolorna,, (delvis), dramatiska institutet, statens scenskolor,statens musikdramatiska skola Och statens dansskola, viss sjöbefälsutbildning,hälsovårdsinspektörsutbildningen och kombinationsutbildningarna, vidareutbildningarna till drifttekniker, laboratorieassistent, systemman,programmerare, arbetsterapeut, hörselvårdsassistent, medicinsk assistent,sjukgymnast, sjuksköterska, tandhygienist, ålderdomshemsföreståndare,socialpedagog och fritidspedagog samt utbildningen vid ochÖrebro musikpedagogiska institut. Som högskoleutbildning bör också betraktasviss med dessa utbildningar jämförbar enskild utbildning med statsbidrag. Ipropositionen uttalas att det bör ankomma på regeringen att besluta vilkenutbildning som skall föras till högskolan. Utskottet anser det angeläget att högskolebegreppetvidgas i enlighet med propositionens förslag och ansluter sig till förslagetatt den eftergymnasiala utbildningen innefattande även forskarutbildningen skall benämnas högskoleutbildning. Utskottet utgår emellertid från, liksom förövrigt U 68-beredningen, att det inte kommer att finnas några hinder för att ipraktiken använda termen universitetsutbildning för sådan högskoleutbildningsom traditionellt meddelas vid universitet. Utskottetsställningstagande innebär att det delar departementschefens uppfattning attutbildningarna på kulturområdet inte bör lämnas utanför högskolereformen.Enligt utskottets mening vore detta olyckligt i ett skede då det gäller att iÖkad utsträckning se och behandla olika slag av högre utbildning tillsammans, attinom ramen för de totalt tillgängliga resurserna göra avvägningar mellan olikasektorer och slag-av utbildningar samt att skapa en organisation som främjarett samspel mellan utbildningsenheter och omgivande samhälle. Utskottet finnerdet angeläget att stryka under departementschefens uttalande att ett inordnande av olika utbildningarinom ett vidgat högskolebegrepp ingalunda utesluter att man vid utformningenav organisationen tar hänsyn till varierande förutsättningar.för olika utbildningaroch enheter. Utskottet återkommer till hithörande frågor och inskränker sig nutill att erinra om de särskilda uttalanden beträffande behörighetsbestämmelsersom i propositionen gjorts i fråga,om utbildningar inom kulturområdet och omatt frågan hur långt det ärmöjligt och lämpligt attanpassa studieorganisationen på kulturområdet till en mer enhetligstudieordning inom högskolan som helhet skall studeras före beslut i ärendet. Utskotteterinrar om att jordbrukets högskolor innefattas i högskolebegreppet oaktat attdessa högskolor har en särskild ställning och i vissa avseenden speciellorganisation. Slutligenbör här påpekas att utskottet under avsnittet Institutionell organisation m. m.kommer att behandla ett motionsyrkande avseende journalisthögskolorna. Högskoleutbildningensuppgifter m. m. Propositionen (s. 418431). I fråga omhögskoleutbildning ens mål framhålls i propositionen att de allmänna mål som står i centrum för utbildningen i skolan bör gälla även för högskolan. Det innebär att t.ex. personHghetsutveckling, yälfärdsutveckling, demokrati, internationalisering och social förändring bör främjas också vid utform ningen av högskoleutbildningen. . , Avden som utövar ett yrke bör krävas förmåga att se yrkesinsatsema i ett vidaresammanhang, att kritiskt bedöma företeelser som möter i arbetslivet och attmedverka till utveckling och förnyelse av yrkesverksamheten. På högskolenivåkan man ställa särskilda krav på att de studerandes förmåga i dessa avseendenskaU utvecklas. Allhögskoleutbildning skall bedrivas på vetenskaplig grund och ge kritiskskolning. En viktig uppgift för utbildningen är att ge kunskaper ochfärdigheter som grund för yrkesverksamhet inom något -t- ofta. brett område av arbetslivet. Utbildningar som är snävt specialiserade och ensidigt arbetsmarknadsanpassade bör breddas.Utbildningar som saknar yrkesförberedande inslag,bör;fåanknytning till arbetslivet. Problemorientering bör eftersträvas när det gällerhögskoleutbildningens innehåll och verksamhetsformer. Departementschefenansluter sig till bl: a. UKÄ:s och U 68-beredning-ens bedömning att ett samspelmellan g r un d 1 ä g g a n de u t b, il d-. ning och forskning/forskarutbildningbör kornma till stånd över hela fältet av högskoleutbildning. Det är enligtpropositionen varken praktiskt möjligt eller principiellt önskvärt att dra, enskarp gräns mellan direkt forskningsanknuten, och annan högskoleutbildning.Anknytningen till forskning är en av de faktorer som bör känneteckna allhögskoleutbildning. Viktigauppgifter i den fortsatta, utvecklingen av högskolan är att vidga rekryteringentill forskarutbildning från olika slag av grundläggande utbildning ochattbredda forskningen och forskarutbildningen så att den kommer att anknytatill olika grundutbildningars probleiii- områden.Målet bör vara att få till stånd en överföring av idéer och rön mellanforskning/forskarutbildning och olika slag av grundläggande utbildning, ävenmera yrkesinriktad utbildning som saknar direkt samband med forskning,och att på så sätt berika både utbildningen och forskningen. Detär praktiskt omöjligt att alltid meddela grundläggande utbildning ochforskning/forskarutbildning vid en och samma institution. Däremot bör på olikasätt kontakter mellan enheter med och enheter utan forskningsorganisationunderlättas. Särskilda medel och åtgärder bör göra det möjligt att förläggaforskningsprojekt också till enheter av det sistnämnda slaget.Universitetslektorer och motsvarande lärare till dessa lärargrupper hör delärare som bär huvudansvaret för högskoleutbildningen utanföruniversitetsorterna bör få bättre möjligheter att medverka i forskning ochforskarutbildning. Fråganom att bygga upp en tvärvetenskapligt orienterad forskningsorganisation inomden filosofiska fakultetens område i skall utredas närmare. Somgrund för dels planering och resursfördelning, dels arbetet med att utvecklautbildningslinjemas innehåll och organisation bör högskoleutbildningen delasin i fem yrkesutbildningssekto-r e r, nämligen för: administrativ, ekonomisk ochsocial yrkesutbildning, utbildning för kultur- ochinformationsyrken. De utbildningar som skall föras tillhögskolan är av mycket olika karaktär. Skillnaderna gäller bl. a. graden ocharten av yrkesförberedelse och av anknytning till forskning samt utbildningensverksamhetsformer. Utskottet delar departementschefens uppfattning att detfinns skäl att utjämna dagens olikheter. En vidgning av samspelet mellangrundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning till även dedelar av högskolan som saknar sådant direkt samband mellan debåda verksamhetsgrenarna bör sålunda komma till stånd. måste strykasunder att enhetlighet icke får vara något självändamål. Sålunda måste även iframtiden uppgiften att ge yrkesförberedelse ha olika innebörd inom olikadelar av högskoleutbildningen. Utskottetansluter sig till uppfattningen att högskolan inom ramen för de totalt tillgängligaresiirsema skall syfta till att tillgodose såväl samhällets behov av utbildadarbetskraft som individernas behov av utbildning. Som U 68-beredningen påpekatblir, när det gäller enstaka kurser, gränsen flytande mellan utbildning sommotiveras av behov i yrkesverk- samhetoch utbildning som mera allmänt motiveras av kunskapsbehov och intresse hosindividen. Det är därför angeläget slå fast att högskolans uppgift inte skallbegränsas till utbildning med rena yrkesmotiv. Att inom ramen för tillgängligaresurser tillgodose skiftande individuella önskemål blir en väsentlig uppgiftäven för den framtida högskolan. Utskottethar sålunda inte funnit anledning till erinran mot de av departementschefenuppställda generella målen för högskoleutbildningen. Vad därefter gäller forskningen och dengrundläggande utbildningens forskningsanknytning vill utskottet först erinra omatt endast sju av de omkring 30 orter där i vissa fall permanent grundläggande högskoleutbildning bedrivs har forsknings- och forskarutbildningsorganisation.På ytterligare tre orter, universitetsfilialorterna, har viss utbildning ettformellt samband med sådan organisation. Envidgad rekrytering till forskarutbildning, en breddad inriktning av forskningenoch forskarutbildningen och ett därpå grundat växelspel av idéer och rönmellan forskning/forskarutbildning och olika slag av grundläggande utbildningär, anför departementschefen, väsentliga inslag i den fortsatta utvecklingen avhögskolan. Utskottet är ense med departementschefen härom och ansluter sig tilluttalandet att ett samspel mellan grundläggande utbildnmg ochforskning/forskarutbildning bör komma till stånd över hela fältet avhögskoleutbildning. Samtidigtbör slås fast att en utgångspunkt för reformeringen av högskoleutbildningenskall vara att fasta forsknings- och forskarutbildningsresurser inom högskolanalltjämt i huvudsak skall vara koncentrerade till de sju orter som förnärvarande har sådana resurser, dvs. , /, , ,, och . U68-beredningen har föreslagit vissa särskilda anordningar för att på regionalgrund utveckla kontakter och samverkan mellan enheter med och enheter utan fastforskningsorganisation. Beredningen förordar sålunda liksom U 68 attuniversitetslektorer och innehavare av andra lärartjänster för vilkamotsvarande kompetenskrav gäller, dvs. sådana lärare som bärhuvudansvaret för högskoleutbildning på orter utanför universitetsorterna,skall få möjlighet att fullgöra tjänstgöring i forskning och förbättrademöjligheter att tjänstgöra i forskarutbildning. Detta bör enligt beredningenförverkligas bl. a. genom att lärare vid enheter utan fast forskningsorganisationfår möjlighet att tjänstgöra vid enheter med sådan organisation.