bet · FY01JuU10 · 1975-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 10 JuU 1975:10 Justitieutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1975:1 såvitt avser anslag tilljustitiedepartementet m. m. jämte motioner ANDRAHUVUDTITELN m. m. Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1975:1 bilaga 4 (juslitiedepartementet) under punkterna A 1-A 8 (s. 10-15) framlagda förslag och hemställer all /76 anvisar 1. till Statsrådsberedningen ett förslagsanslag av , 2. till ett förslagsanslag av , 3. lill Kommittéer m. m. ett reservationsanslag av , 4. lill Extra utgifter ett reservationsanslag av , 5. till Information om lagstiftning m. m. ettreservationsanslag av , 6. till Svensk,författningssamling ett förslagsanslagav , 7. till Justitiekanslern ett förslagsanslag av , 8. till ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten A 10 (s. 20) föreslagit att till : Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1975:52 av i (s) hemställs att hos regeringen begär en översyn av sådanasanklionsbestämmel-ser, företrädesvis på irafiklagsliftningens område, vilka avallmänheten med fog kan upplevas som onödiga. I motionen 1975:136 av m. fl. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga alt begär en översyn avspecialstraffrätten och i syfte att minska antalet kriminaliseradehandlingar (yrkande B 2). I motionen 1975:141 av i m.fi. (fp) hemställs att beslutar att föreslå regeringen attbrottsförebyggande rådet ges i uppdrag att dels kartlägga behov och tillgång påtekniska hjälpmedel i brottsförebyggande syfte, dels genom lämpliga åtgärdermedverka till en vidareutveckling av de tekniska möjligheterna att förhindrabrott samt att vakaöver att de tekniska hjälpmedlen ges en sådan utformning och användning altden enskildes integritet inte träds för när. 1 motionen 1975:199 av () hemställsalt hos regeringen begär dels att brottsförebyggande rådet isamverkan med handelns organisationer får i uppgift att gemensamt utformaförslag till effektivare förebyggande åtgärder mot butikssnatteri, dels altfängelsestraff för butiks-snatteri avskaffas. 1 motionen 1975:445 av m. fi. (c)hemställs all vid behandlingen av regeringens proposition 1975:1,bilaga 4, punkt A 10, beslutar atl till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1975:448 av () hemställsatl hos regeringen begär åtgärder för att slävja förekommandeinbrottsverksamhet med åtföljande förstörelse i fritidshus. 1 motionen 1975:724 av () hemställssåvitt nu är i fråga atl hos regeringen begär utredning och förslagom avskaffande av interneringsstraffen enligt påföljdsformen "fängelseminsta tid" (yrkande Al). I motionen 1975:1100 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga all dels hos regeringen begär alt denav brottsförebyggande rådet planerade utredningen om översyn avstrafflagstiftningen tillsätts med bl. a. de uppdrag som angivits imotionen (yrkande 1), dels begär alt regeringen låter sammanställa ochredovisa de av klientelundersökning rörande ungdomsbrottslingaravgivna rapporterna "Unga lagöverträdare 1-V" (yrkande 12), dels ockbegär alt regeringen till prövning upplärde förslag som i motionen framlagtsangående vissa påföljder(yrkande 14). I motionen 1975:1108 av m. (vpk) hemställs såvitt nu är i fråga atl beslutar atl under A 10Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader anvisa ett med 2 400 0C0 kr.uppräknat belopp (yrkande 3). Under ifrågavarande anslag anvisas medel för detbrottsförebyggande rådets förvaltningskostnader. Rådet,som inrättades somfristående myndighet den , har till uppgift att främjabrottsförebyggande insatser inom olika områden av samhällsverksamheten samt attverka för en samordning av samhällets och enskildas insatser mot brott. Rådetleds av en styrelse och har ett eget kansli med en utrednings-och enutvecklingsenhet. Antalet tjänstemän är 14, varav 10 handläggare. Till rådet ärknutet en vetenskaplig referensgruppsaml ett antal arbetsgrupper. En redogörelse för de olika arbetsgrupperna harintagits i utskottets betänkande JuU 1974:10 s. 3. Regeringenhar för nästkommande budgetår beräknat anslaget under förevarande punkt till . Häri innefattas medel för ytteriigare en biträdestjänst vid rådetskansli. I motionen 445 hemställs om en förstärkning utöverregeringens förslag med medel för en assistent- och en biträdestjänst samt fören expeditions-vakt. Anslaget föreslås höjt med ytteriigare . Imotiveringen uttalas atl erfarenheterna från rådels första verksamhetsår klarthar visat att rådets kansliorganisation är otillräcklig och attunderbemanningen på kanslisidan gör det omöjligt att effektivt använda denhandläggande personalen. Utskotieivill i anledning av motionen erinra om all del vid rådels inrättandeförutsattes alt en stor del av sekreterar- och utredningsuppgifterna i rådetsarbetsgrupper skulle skötas av personal i departement eller inomkommittéväsendet. Även personal i statliga verk förutsattes bli utnyttjad ivissa fall. Utskollet vill också understryka atl det inle skall ankomma pårådet all utarbeta reformförslag som kräver mer omfattande undersökningareller utredningar. Sådana uppgifter skall i stället läggas på särskildakommittéer, expertgrupper m. fl. Rådels uppgift i sammanhanget är alt vid behovta initiativ till översyn eller utredning på de områden som omfattas av rådetsverksamhet. a. lill del anförda ifrågasätter utskottet lämpligheten av enförstärkning utöver vad regeringen föreslagit. Föreliggande behov bör i stället- i avvaktan på ytterligare erfarenheter av rådets verksamhet -tillgodoses påsätt som skett genom anlitande av utomstående eller tillfälligtanställd personal. Liksom föregående år förutsätter utskottet att regeringenföljer utvecklingen inom rådet och att erforderiiga personalför-slärkningar kantillgodoses även om medelsanvisningen begränsas lill del av regeringenföreslagna beloppet. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionen. 1 motionen 1108 hemställs all anslaget underifrågavarande punkt skall höjas med 2,4 milj. kr. Hemställan är kopplad lillett yrkande i samma motion om avslag på regeringens begäran om ytteriigaremedel för en utökning av antalet polismän (prop. 1975:1, bil. 4, punkten B 6).Detta yrkande har avstyrkts av utskottet i betänkandet JuU 1975:9. Medhänvisning härtill avstyrker utskollet bifall lill del nu akluella yrkandet. Motionen 141 upptar ett yrkande om visst uppdrag åtrådet på det brottsförebyggande fältet. Motionärerna framhåller att denmoderna tekniken, rätt använd, kan bli en väsentlig faktor när det gäller allförhindra brott och skydda människor som eljest kan komma i fara. Motionärernanämner som exempel på tekniska hjälpmedel som skulle kunna komma lill användningavstängningsanordningar, varselsystem, TV-kameror, infraröda ljus ochdalamaskiner. Yrkandet går ut på alt skall föreslå re-1* Riksdagen1975. geringenall del brottsförebyggande rådet ges i uppdrag alt dels kartlägga behov ochtillgång på tekniska hjälpmedel i brottsförebyggande syfte, dels genom lämpligaåtgärder medverka till en vidareutveckling av de tekniska möjligheterna attförhindra brott samt att vaka över att de tekniska hjälpmedlen ges en sådanutformning och användning att den enskildes integritet inte träds för när. Blandde arbetsgrupper som enligt vad ovan sagts inrättats inom det brottsförebygganderådet finns en s. k. brottsskyddsgrupp med uppgift att verka för all åtgärdervidtas framför allt från samhällets och företagens sida för atl förhindrauppkomsten av brotlstillfällen och i övrigt försvåra möjligheterna all begå brott.De i motionen angivna uppgifterna kunde i och för sig falla inom ramen för vadsom anförtrotts denna arbetsgrupp. Uppgifterna synes emellertid enligtutskottets mening vara av sådan art atl de naturiigen ingår i den verksamhetsom bedrivs på polisbyrå IIinom . Enligt vadutskottet erfarit är frågor av del slag som berörs i motionen också föremål förkonlinueriig uppmärksamhet inom byrån och dess olika arbetsgrupper. Med hänsynhärtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd. Inleheller det i motionen 448 upptagna yrkandet om åtgärder för all slävjaförekommande inbrottsverksamhet med åtföljande förstörelse i frilidshus synesge anledning till någon åtgärd från sida. Som motionären framhållertorde i många fall oförslånd och sensalionslyslnad vara orsak lill delkriminella beteendet och åtskilligt vara att vinna genom information ochupplysning, eventuellt genom en särskild kampanj. Utskottet, som finner attsyfiet bakom motionen är angeläget, förutsätter all frågan härom tas upp i detbrottsförebyggande rådets informationsgrupp eller i annat lämpligt sammanhang. Ävenden i motionen 199 upptagna frågan om effektivare förebyggande åtgärder motbutikssnatteri bör enligt utskottets mening i första hand ses som ettinformationsproblem. De ändringar i åklagar- och polisinstruklionen och detcirkulär om rapporteftergifl för vissa snalleribrotl (SFS 1973:23-25) somföranleddes av brottsmålsutredningens förslag om bl. a. samhällets reaktionermot butikssnatterier (SOU 1971:10) synes ha missuppfattats av många; en utbredduppfattning tycks, som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (JuU1973:26), vara all butikssnatteri inte är straffbart när del stulnas värde ärmindre än . Som utskottet också understrukit innebär de nyareglerna inte all samhället accepterar ifrågavarande gärningar. Att spridakunskap härom synes vara en angelägen uppgift inom ramen fördelbrottsförebyggande rådets kompetensområde. Anledning finns atl anta atthandelns organisationer, som haft en särskild aktionsgrupp motbutikssnatterier, har intresse av att medverka i en sådan informationskampanj.Med dessa uttalanden anser utskottet motionsyrkandel om uppdrag för rådet atli samverkan med handelns organisationer utforma förslag till åtgärder motbutikssnatteri besvarat. Övriga under förevarande punkt upptagnamotionsyrkanden har anknytning lill vårt nuvarande päföljdssystem. Imotionerna 52, 136 (yrkande B 2) och 1100 (yrkande 1) hemställs om en översynav slraffiagsliflningen i syfte alt minska antalet kriminaliserade handlingar.Motionärerna framhåller vikten av alt rättsreglerna är förankrade i delallmänna rättsmedvetandet. Onödiga straffbestämmelser kan enligt motionärernapåverka förhållandel mellan allmänheten och polisen i ogynnsam riktning och haen negativ inverkan pä den allmänna laglydnaden. Som exempelvis på straffbudsom kan utmönstras anges i motionen 52 en rad bestämmelser itrafiklagstiftningen. I motionerna 136 och 1100 pekas också på olikaspecialstraffrättsliga regler och på bestämmelser bl. a. omfylleri. Enligt den sistnämnda motionen bör utgångspunkten för den föreslagnautredningen vara att återställa lagstiftningens grundläggande funktion attutgöra skydd för den enskilde medborgaren. Fråganom avkriminalisering har givits stort utrymme i denkriminalpoliliska debatten och har även åtskilliga gånger behandlats i (se bl. a. ILU 1967:44 och JuU 1974:10). Vissa broltsområden där frågan omavkriminalisering aktualiserats är f. n. föremål för överväganden inomjustitiedepartementet. Brott som berörs därav är bl. a. det av motionärernasärskilt angivna fylleribrottet, rattfylleri, snyllningsbrotl, sjukförsäkringsbedrägerieroch ämbetsbrott. Slraffvärdhelen av andra brott prövas av särskill tillsattautredningar. Det gäller t. ex. sexualbrotten och brotten mol rikels säkerhet. Inomdet brottsförebyggande rådet har frågan uppmärksammats av rådets arbetsgrupprörande kriminalpolitik. I en rapport som avgivits (BRÅ 1974:4)uttalar gruppen alt det är nödvändigt atl rådet i första hand koncentrerar sillarbete till frågor där akluella reformbehov föreligger och angeravkriminaliseringen som exempel på sådana frågor. Enligl gruppen är en översynav gällande straffbestämmelser motiverad, speciellt i vad avser vissa brotteller broitskategorier där avkriminalisering kan komma i fråga. Gruppen anseremellertid all ytteriigare underiag bör las fram innan rådei tar ställning tillfrågan. Arbetet härmed pågår f. n., och en ny rapport från arbetsgruppenförväntas bli avlämnad . Utskottetvill med hänsyn till vad sålunda upptagits inte binda sig för någotställningstagande lill hur de av motionärerna aklualiserade önskemålen börtillgodoses. Angelägel är emellertid all åtgärder vidtas för all begrän.saslraffiagsliflningen så att rättsvårdens resurser kan sättas in på områden därde verkligen behövs. Som motionärerna framhåller kan den kraftiga utökning avantalet straffbestämmelser som utmärker del moderna samhället ha en negalivinverkan på den allmänna laglydnaden och över huvud tagel innebära enförsvagning av straffet som reaklionsmedel. Vidbedömande av motionsyrkandena bör också beaktas all behovet av vissa av deaklualiserade bestämmelserna på irafiklagsliftningens område kommer all prövasav delta år med anledning av motioner som hänvisats tilltrafikutskottet. Även eljest kan fråga uppkomma om ompröv- ningav strafföud av nu ifrågavarande karaktär. Som motionärerna framhåller harfrågan också uppmärksammats inom . Medhänsyn till de åtgärder i motionernas syfte som sålunda redan aktualiseratsfinner utskottet något särskilt initiativ från sida inte varapåkallat med anledning av motionerna i nu berörd del. Ävenden i motionen 1100 upptagna frågan om bearbetning och redovisning av de av1956 års klienlelundersökning avgivna rapporterna "Unga lagöverträdare1-V" har uppmärksammals av det brottsförebyggande rådet. Del omfattandematerial som redovisats från undersökningen (SOU 1971:49, SOU 1972:76, SOU1973:25, SOU 1973:31 och SOU 1973:49) har behandlats vid en konferens meddeltagande av forskare och politiker , varvid även fråganom de praktiska slutsatserna av undersökningen diskuterats. En rapport frånkonferensen utarbetas f. n. Den kommer enligl uppgift även all innehålla enredovisning av undersökningens resultat. Ytterligare överväganden tordedärefter bli aktuella inom rådet. Motionärernas önskemål torde därmedväsentligen fä anses tillgodosedda. I enlighet härmed avstyrks motionsyrkandel. I motionen 724 begärs såvitt nu är i frågaulredning och förslag om avskaffande av de lidsobeslämda påföljdernainternering och ungdomsfängelse. Såvitt gäller ungdomsfängelse harmotionärernas önskemål reda tillgodosells så lill vida alt föregående årtillsatts en utredning (Ju 1974:16) med uppdrag atl avskaffa denna påföljd.Beträffande inlerneringsslraffel finns anledning anta att utvecklingen i vårtland liksom i bl. a. kommer all gå därhän all påföljden inte kommer attfinnas kvar i sin nuvarande utformning. Som framhålls i en nyligen avgivenpromemoria (Ds Ju 1974:20) om grov stöld och rån saml återfall i brott böremellertid ställningstagandet härvidlag anstå till dess ulredning ombehandling av psykiskt avvikande (Ju 1971:8) och ålalsrältskommitlén (Ju1970:63) slutfört sitt arbele. På anförda skäl avstyrker utskottet motionen724 i nu berörd del. Motionen 1100 upptar slutligen ett yrkande altregeringen lill prövning upptar vissa i motionen upptagna förslag angående nyabrotlpåföljder. Motionärerna uttalar bl. a. tveksamhet om lämpligheten av alt.som nu sker i vissa fall, personer döms till skyddslillsyn gång efter annan.Föran komma till rätta med den tilltagande vandaliseringen och skadegörelsen avallmän och enskild egendom bör enligt motionärerna prövas nya vägar. Somexempel på en påföljd som kan komma i fråga nämner motionärerna det engelskaCommunity Service, innebärande viss form av arbelsåläggande. Enprövning av moiionsförslaget ligger inom ramen för den översyn av brottsbalkenspåföljdssystem som förulskickats i den nyssnämnda rapporten från detbrottsförebyggande rådets arbetsgrupp för kriminalpolitik. Med hänsyn härtillpåkallar motionen i denna del inte någon åtgärd. 1. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:445 ochmotionen 1975:1108 i denna del (yrkande 3) till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /76 anvisar ett förslagsanslag av1936 , 2. att beträffande tekniska hjälpmedel ibrottsförebyggande syfte avslår motionen 1975:141, 3. att beträffande inbrott i frilidshusavslår motionen 1975:448, 4. atl beträffande butikssnatterier avslårmotionen 1975:199, 5. att beträffande översyn avstrafflagstiftningen avslår motionerna 1975:52, 1975:136 i denna del (yrkande B2) och 1975:1100 i denna del (yrkande 1), 6. att beträffande klientelundersökningavslår motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 12), 7. att beträffande tidsobestämda påföljderavslår motionen 1975:724 i denna del (yrkande A I), 8. att beträffande nya brottspåföljderavslår motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 14). 3.Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader. Regeringen har under punktenAll (s. 21) föreslagit att lill Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1 motionen 1975:1108 av m. (vpk) hemställs såvitt nu är i fråga atl under A J1 Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader anvisas ett med . uppräknat belopp (yrkande4). På samma sätt som redovisats under föregående punktupptar motionen 1108 ett yrkande om en förhöjning av förevarande anslag med 4milj. Av skäl som där angivits avstyrker utskottet bifall till yrkandet.Anledning till erinran mol regeringens medelsberäkning föreligger inte. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:1108 i dennadel (yrkande 4) till : Utvecklingskostnader /76 anvisar ett reservationsanslag av . Näivarande:fru (), fröken (), herrar i (c), Jönssoni (s), (), i (c), ftu Bergander (s), herrarSchött (m), i (s). (), (), ftu (),herrar (), i Röslånga (fp) och i (vpk). 1. vidpunkten 2 (: Förvaltningskostnader) avherr i (c), i (c), (),() och (), som anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "till motionen"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det inte är vare sig rimligt ellerrationellt att rådets handläggande personal tvingas syssla med arbetsuppgiftersom rätteligen ankommer på biträdespersonal eller expeditionsvakter.Motionärernas måttfulla krav på förstärkning -som överensstämmer med rådetsegna äskanden och även ligger i linje med utskottets ställningstagandeföregående år - bör därför tillgodoses. I enlighet härmed förordar utskottet enuppräkning av anslaget med , avseende medel för en assistent- och enbiträdestjänst samt för en expeditionsvakt. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att i anledning av regeringens förslagoch motionen 1975:1108 (yrkande 3) saml med bifall lill motionen 1975:445 lillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader för /76 anvisarett förslagsanslag av . 2. vid punkten 2 (Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader) av i (vpk), som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "1 motionen" och slutar med "aktuella yrkandet"bort ha följande lydelse: I motionen 1108 hemställs att anslaget underifrågavarande punkt skall höjas med 2,4 milj. kr. Hemställan är kopplad tillett yrkande i samma motion om avslag på regeringens begäran om ytteriigaremedel för en utökning av antalet polismän (prop. 1975:1, bil. 4, punkten B 6).Dessa medel bör enligl motionärerna i stället användas till brottsförebyggandeoch rehabiliterande åtgärder saml till kriminalpolitisk forskning. Yrkandet ombegränsning av polisanslaget har tillstyrkts i en reservation (nr 7 vid punkten7) lill utskottets belänkande JuU 1975:9. 1 konsekvens härmed och då behovetav ytteriigare medel för brottsförebyggande åtgärder är utomordentligt storttillstyrks motionärernas yrkande om ökning av nu förevarande anslag. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av regeringensförslag och motionen 1975:445 samt med bifall till motionen 1975:1108 i dennadel (yrkande 3) till : Förvahnlngskostna-der /76 anvisar ett förslagsanslag av . 3.vid punkten 2 (: Förvaltningskostnader) avfru () och (), som beträffande nya brottspåföljderanser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar ned "En prövning" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att skyddslillsyn i många fall visat sig varaen lämplig brottspåföljd. måste emellertid ifrågasättas om det ärförenligt med strävandena att begränsa brottsligheten att, såsom nu inte sällansker, ge samma person skyddstillsyn ett stort antal gånger. Framför allt kanlämpligheten härav diskuteras när det gäller den av motionärerna berörda formav brottslighet som består i meningslös skadegörelse eller vandalisering avenskild eller allmän egendom. För atl komma till rätta med sådan brottslighet,som i huvudsak torde begås av unga lagöverträdare, torde det vara nödvändigtalt slå in på förut oprövade vägar. Det engelska , innebärandeviss form av arbelsåläggande, utgör en typ av påföljd som bör övervägas. Hithörandefrågor bör enligt utskottets mening bli föremål för ulredning i samband med denöversyn av påföljdssystem som förulskickats i den nyssnämndarapporten från det brottsförebyggande rådels arbetsgrupp för kriminalpolitik.Utskottet utgår från att utredningen görs med stor skyndsamhet. Vad utskottet anfört börges regeringen lill känna. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. att beträffande nya brottspåföljder med bifall till mo- tionen1975:1100 i denna del (yrkande 14) ger regeringen till känna vad utskottethärutinnan anfört. 4. vid punkten 3 (Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader) av i (vpk), som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "På samma" och slutar med "föreligger inle" bortha följande lydelse: 1motionen 1108 hemställs att anslaget under ifrågavarande punkt skall höjas med4 milj. kr. Hemställan är på samma sätt som del ovan berörda yrkandet om högreanslag för del brottsförebyggande arbetet kopplad till ett yrkande i sammamotion om avslag på regeringens begäran om ytteriigare medel för en utökning avantalet polismän. Dessa medel bör enligt motionärerna i stället användas lillbrottsförebyggande och rehabiliterande åtgärder saml till kriminalpolitiskforskning. Yrkandet om begränsning av polisanslagel har tillstyrkts i enreservation (nr 7 vid punkten 7) lill ulskollels belänkande JuU 1975:9. 1konsekvens härmed och då behovet av ytterligare medel för forskning på delkriminalpolitiska området är utomordentligt stort tillstyrks motionärernasyrkande om ökning av nu förevarande anslag. delsall utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att beträffande medelsberäkningen medanledning av regeringens förslag och med bifall lill motionen 1975:1108 i dennadel (yrkande 4) till : Utvecklingskostnader /76 anvisar ett reservationsanslag av . vidpunkten 2 (: Förvaltningskostnader) avfru () och (), som beträffande översyn av strafflagstiftningenanför: Somframhålls i motionen 1100 visar del lagproduktion enmedveten tendens till central maktkoncentration. I stället förökad frihet ätindividerna ger man befogenheter och makt ål statsmyndigheter, kommunala organoch organisationer vida utöver vad som är nödvändigt för alt tillgodosebehöriga samhälleliga intressen. Vi menar atl lagstiftningens grundläggandeuppgift är alt skydda medborgarna och inte i första hand att vara eit medel atlförverkliga kolleklivistiska och socialistiska idéer på den enskildesbekostnad. Beträffandeen mängd av destraffsladganden som införts gäller att devar för sig skulle kunna accepteras men att de tillsammans innebär ett kännbartintrång i den enskildes integritet eller rörelsefrihet. Kriminaliseringen harlett lill atl en stor del av landels befolkning åriigen utsätts förstraffrättsliga påföljder med olägenheter också i form av irritation överrättsväsendet och bristande respekt för lag och författning. uppkommerockså genom en onödig belastning på polis, åklagare och domstolar, även ompåföljderna i stor utsträckning åläggs genom förenklade förfaranden såsomstrafföreläggande eller åläggande av ordningsbot och parkeringsbot.