bet · FY01SfU6 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 6 SfU 1975:6 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om samordningen mellan offentligtjänstemans tjänstepension och pensionsförmåner enligt den allmännaförsäkringen m. m. motionen 1975:755 av herrar () och () vari hemställs att hos regeringen begär förslag syftande till 1. att standardhöjning av folkpensionen i sin helhetskall komma alla folkpensionärer till godo, 2. att i motionen påtalade "orättvisor"mellan folkpensionärer till följd av bostadstilläggen elimineras; motionen 1975:1223 ay m. (m)varihemställs att hos regeringen begär dess medverkan till på lämpligtsätt utförd 1. prövning av om de statsanställdas möjlighet atterhålla pension från ATP på sidoinkomster överensstämmer med intentionerna ilagen om allmän försäkring, 2. inventering av gamla, uppskjutna pensioner ochlivräntor, syftande till att uppräkna och/eller värdesäkra dessa, 3. översyn i övrigt av samordningsbestämmelserna förstatstjänstemännens pensionsfrågor i syfte att förenkla dem och skapa störrerättvisa, 4. parallell översyn av samordningsbestämmelserna förkommunaltjänstemännens pensionsfrågor, likaledes i förenklings- ochrättvisesyfte. Av motionen 1975:755 behandlas i delta betänkandeyrkandet under punkten 1. Motionen i övrigt behandlar utskottet i sittbetänkande SfU 1975:5. Bestämmelser om de statsanställdas pensioner finnsi statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR) med följdförfattningar.Vissa bestämmelser i reglementet har med verkan fr. o. m. den 10 december 1974givits avtalskaraktär. .Administrationen av statspensionerna handhas avstatens personalpensionsverk. Det statliga pensionsreglementet omfattarstatsanställda tjänstemän, oavsett anställningsform, vilka fyllt ochinnehar anställning med minst halvtidstjänstgöring. Pensionkan utgå i form av ålderspension, sjukpension (beräknad på samma sätt somålderspensionen), förtidspension, egenlivränta, familjepension Fr. o. m. hårde statliga livräntorna gjortsvärdebeständiga. De bestäms numera på grundval av basbeloppet vid ingången avdet år då de utbetalas. Förfull ålderspension krävs i princip 30 tjänsteår. Pensionsunderlaget utgörs avslutlöneklassens lönebelopp i den lönegrad den anställde befinner sig vidpensionsfallet. Har den anställde haft lönegraden än kandock pensionsunderiaget bli något lägre. Vid högre lönegrader än C 2 inräknasinte hela lönen i pensionsunderiaget. Ålderspensionen och sjukpensionen utgör65 % av pensionsunderiaget vartill kommer vissa till-lägg. Familjepensionensstoriek beror på antalet efterievande. Destatliga pensionsförmånerna är samordnade enligt den s. k. bruttometoden medförmånerna från den allmänna pensioneringen, dvs. folk- ochtilläggspensioneringen i lagen om allmän försäkring. Bruttosamordningen innebäratt den enskilde är berättigad till minst de förmåner som skall utgå enligtpensionsreglementet. Skulle folk- och tilläggspension tillsammantagna vid någotutbetalningstillfälle överstiga tjänstepensionens belopp, skall det högrebeloppet utbetalas. Samordningen är sålunda individuell och innebär att den enskildeär garanterad att alltid få ut minst så stora förmåner som följer av denallmänna pensioneringen. Samordningen gäller enbart sådana pensioner somintjänats . En anställd med endast tjugo tjänsteår får därför endasttvå tredjedelar av folkpensionen samordnad. Har en sådan anställd under tid dåhan inte hade statlig tjänst förvärvat pensionspoäng inom ATP-systemet på grundav anställning eller annat förvärvsarbete, samordnas inte den del avtilläggspensionen som dessa pensionspoäng ger upphov till. För vissafamiljepensionsförmåner gäller särskilda samordningsregler. Somovan framhållits bygger det statliga pensionssystemets ålderspension på lönen islutlöneklassen. Vid beräkning av ålderspensionens storiek inom ATP-systemetutgår man från . Avgörande för ATP-pensionens storiek blirenligt huvudregeln inkomsterna under den försäkrades 15 bästa inkomstår. Enannan skillnad i systemen är att kompensationen i det statligatjänstepensionssystemet är något högre (65 96) än i ATP (60 96). Det sagdainnebär att vid en jämförelse av utfallet för en enskild pensionär enligt debåda systemen den statliga tjänstepensionen ofta blir inte oväsentligt högre.Detta medför i sin tur att statsanställda, som vid sidan av sin tjänst har andraförvärvsinkomster, som i och för sig berättigar till ATP, i allmänhet inte fårnågon direkt fördel av dessa inkomster i pensionshänseende. Endast för det fallatt sidoinkomsten har en sådan storiek att den sammanlagda folk- ochtilläggspensionen skulle överstiga tjänstepensionen ger sidoinkomsten utslag ihögre pension förstatspensionären. Om sidoinkomsten är löneinkomst, betalararbetsgivaren avgift till ATP. Avgiftsskyldigheten är obligatorisk ochföreligger alltså oavsett om sidoinkomsten medför förhöjd pension. Om däremotsidoinkomsten härrör från annat förvärvsarbete än anställning - det gällerinkomst som egenföretagare - skall vederbörande själv betala tilläggspensionsavgift. 1 detfallet föreligger emellertid inte obligatorisk skyldighet att betala avgift.Den försäkrade kan nämligen anmäla undantagande från ATP, såvitt angår inkomstav annat förvärvsarbete än anställning. Har sådant undantagande skett, skallvid beräkning av pensionsgrundande inkomst för tid efter ingången av året nästefter det då anmälan gjordes hänsyn inte tas till inkomst av annatförvärvsarbete. Avgiftsskyldighet föreligger självfallet inte om undantagandegjorts. En statsanställd som i egenskap av egen företagare har inkomster vidsidan av tjänsten kan alltså genom att i förväg anmäla undantagande avsidoinkomsten från ATP undgå att belastas med tilläggspensionsavgift. Undantagmedför vissa konsekvenser. Den som för inkomst av annat förvärvsarbete trätt urATP-systemet kan inte ånyo träda in i detsamma förrän förfiutit, och densom återinträtt kan inte på nytt göra undantagande. Dessa regler hartillkommit för att förhindra spekulation från de försäkrades sida. Undantagandefrån försäkringen för tilläggspension får vidare betydelse försjukförsäkringen. Den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst skall nämligen,om undantagande gjorts, bestämmas med bortseende från inkomst av annatförvärvsarbete. Undantagandet kommer alltså att automatiskt omfatta både ATPoch sjukförsäkring. Kommunernaspensionsförpliktelser gentemot sina anställda regleras i ettnormalpensionsreglemente för arbetstagare hos kommuner, förkortat KPR torprimärkommunernas del och LKPR för sekundärkommunernas del. Skillnaderna mellanKPR och LKPR hänför sig uteslutande till vissa detaljer. Pensioneringen ärutformad enligt bruttopensionssystemet och överensstämmer till sin uppbyggnadi allt väsentligt med den statliga tjänstepensioneringen. Sålunda uppgårbruttopensionen till 65 96 av pensionsunderlaget (slutlönen). Den kommunalapensioneringen handhas till alldeles övervägande del av Kommunernaspensionsanstalt (KPA). Fr. o, m, sker gemensam utbetalning frånKPA av såväl tjänstepension som förmåner enligt den allmänna försäkringen.Pensionsförmånerna intjänas från och med den månad arbetstagaren fyller 20 år.För hel pension erfordras 30 tjänsteår. Pensionsunderiaget beräknas i princippå samma sätt som enligt de statliga personalpensionsbestämmelserna. 1fråga om såväl statlig som tjänstepension gäller att de vid vissatillfällen höjs efter överenskommelser vid centrala förhandlingar. Frågan om samordning mellan å ena sidan de statligaoch kommunala pensionssystemen och å andra sidan pensionerna från socialförsäkringenprövades av , avvisade då på förslag avsocialförsäkringsutskoitet (SfU 1974:17) motionskrav om ändrade samordningsbestämmelseri fråga om de statsanställdas - och om möjligt även dekommunalanställdas - pensioner i syfte att komma till rätta med de enligtmotionärernas mening oförmånliga konsekvenser som gällande system innebar förförmånslagarna. Utskottet framhöll därvid bl, a. Det statliga tjänstepensionssysiemet torde ofta geen inte oväsentligt högre pension än den allmänna tilläggspensioneringen. Dettaberor dels på att det statliga pensionssystemets ålderspension, inte ärbegränsad till basbeloppet, dels på att den statligapensionen bygger på lönen i slutlöneklassen, medan man vid beräkning avålderspension inom tilläggspensioneringen utgår från den försäkrades 15 bästainkomstår, och dels på att den statliga pensionen ger en kompensation om 65 96mot den allmänna tilläggspensioneringens . Somframgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen kan det förhållandet att enstatstjänstemans pension stundom är lägre än som motiveras av de ATP-avgiftersom eriagts för densamma bero antingen på att den stats- eller kommunalanställdevid sidan av sin ordinarie lön haft inkomst av annat förvärvsarbete änanställning och underiåtit att begära undantagande från den allmännaförsäkringen för denna inkomst eller att han -förutom sin lön från stat ellerkommun - haft ytteriigare inkomst av anställning, för vilken någotundantagande inte kunnat ske. Utskottet framhöll också attsamordningsbestämmelserna liksom de övriga pensionsbestämmelser som gälldestats- och kommunalanställda var frågor om vilka de anställda kunde förhandlaoch träffa avtal. Också den i motionen 1975:1223 aktualiserade frågan om enuppräkning av äldre livräntor prövades av socialförsäkringsutskottet förraåret. Enligt utskottets mening (SfU 1974:17) borde även denna fråga i förstahand lösas genom förhandlingar mellan berörda parter, och utskottet avstyrktedärför bifall till motionen. biföll utskottets hemställan. De förevarande motionerna lar upp frågor som gällersamordningen mellan de statliga och kommunala pensionsförmånerna å ena sidanoch förmånerna från den allmänna försäkringen å den andra. Motionärerna imotionen 1223 begär en prövning av frågan om de statsanställdas möjlighet atterhålla pension från ATP på sidoinkomsier överensstämmer med intentionerna ilagen om allmän försäkring. De vill också, i förenklings- och rättvisesyfte, haen översyn av samordningsbestämmelserna för stals- och kommunaltjänstemännenspensionsfrågor liksom en inventering av gamla, uppskjutna pensioner ochlivräntor i syfte alt åstadkomma en uppräkning eller värdesäkring av dessa. 1motionen 755 begärs förslag till av innebörd att standardhöjningar avfolkpensionen i sin helhet skall komma alla folk-pensionärer till godo. Enredogörelse för samordningsbestämmelserna har lämnats i inledningen till dettabetänkande. Av denna framgår att de statliga pensionsförmånerna är samordnademed folk- och tilläggspensioneringen enligt den s, k. brutto- metoden,innebärande att den enskilde är berättigad till minst de förmåner som skallutgå enligt pensionsreglementet men att han å andra sidan, om folk- ochtilläggspensioneringen skulle vid något utbetalningstillfälle översligatjänstepensionens belopp, har rätt att uppbära det högre beloppet. Samordningenär alltså individuell och innebär att den statsanställde aldrig kan bli sämreställd i pensionshänseende än den som uppbär enbart förmåner från den allmännapensioneringen. Enmotion av i huvudsak samma innehåll som motionen 1223 prövades av utskottet vid1974 års riksdag. Utskottet framhöll därvid bl. a. att samordningsbestämmelserna,liksom de bestämmelser som gällde beräkningen av stats- och kommunalanställdaspensioner och av statliga livräntor, var frågor om vilka de anställda kundeförhandla och träffa avtal. Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, villerinra om att godkänt att krav från TCO/S ochSACO/SR om värdesäkring av statspensionerna genom en anknytning av dessa tillbasbeloppet inom den allmänna försäkringen. Inom avtalsverket planerar man,enligt vad utskottet erfarit, en översyn av pensionsbestämmelserna i syfte attsöka åstadkomma en nettosamordning mellan de statliga pensionsförmånerna samtfolk- och tilläggspensioneringen. En sådan nettosamordning skulle innebära attstatstjänstemännen fick möjlighet att inom ramen för den statligapensionsnivån, som utgör av lönen i slutlöneklassen, tillgodoräkna sigsåväl förbättringar av folkpensionen som ATP-poäng på sidoinkomster. Meddet anförda anser utskottet sig ha besvarat motionerna 755 och 1223,förstnämnda motion i vad den behandlas i detta betänkande. 1. motionen 1975:755 i vad den behandlas i dettabetänkande, 2. motionen 1975:1223. Näiyarande:herrar (), Ringaby (m), Karisson i (s), iNennesholm (c), * (s), herrar Hyltander (fp), (), frökenPehrsson (c), herrar (), (), i (s), i (c), i (vpk), i (s)och i (c). Ej närvarande vid betänkandets justering. avherrar Ringaby (m) och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets betänkande på s.5 som börjar med "En motion" och slutar med "dettabetänkande" bort ha följande lydelse: Denstatliga pensionen är en ren kompletteringspension till förmånerna från denallmänna försäkringen. Syftet med pensionen är således uteslutande atttillförsäkra den statsanställde minst den garanterade bruttopensionen.Bruttopensionen kan höjas vid centrala förhandlingar. Samordningen med denallmänna pensioneringens förmåner får emellertid till följd att den statligapensionen reduceras med samma belopp som de indexreglerade förmånernafolkpension (inkl. pensionstillskott) och tilläggspension ökar. Enstatsanställds inkomster vid sidan av statstjänsten torde i det heltövervägande antalet fall härröra från anställning. Han har alltså i allmänhetingen möjlighet att begära undantagande från och på så sätt slippa erläggaavgifter till ATP för dessa inkomster. Trots detta kan han p, g. a. samordningsbestämmelsernaendast i sällsynta undantagsfall tillgodoräkna sig några ATP-poäng påsidoinkomsterna. Detta är enligt utskottets mening otillfredsställande. Fråganom beräkning av pensionsgrundande inkomst och om finansieringsreglerna inomATP är f n. föremål för överväganden inom pensionsålderskommittén. Den imotionen aktualiserade frågan om statstjänstemans möjligheter att tillgodoräknasig pensionspoäng på inkomster vid sidan av statstjänsten har nära anknytningtill dessa och andra frågor vilka kommittén har att pröva. Vadsärskilt angår frågan om de statliga livräntorna (egenlivränta ochfamiljelivränta) vill utskottet erinra om att dessa fr. o. m. En förutsättning för indexregleringen är emellertid attvederbörande statstjänsteman avgår ur tjänsten , mening är det rimligt att även äldre livräntor kan uppräknas. Dennu berörda frågan har samband med de standardsäkringsfrågor inom den allmännapensioneringen som ingår i pensionsålderskommitténs fortsatta utredningsuppdrag.Utskottet anser sig därför böra förorda att även denna fråga prövas avkommittén. delsatt utskottet bort hemställa a. att med anledning av motionerna1975:1223 och 1975:755, sistnämnda motion i vad den behandlas i detta be tänkande, hos regeringen begär att pensionsålderskommittén får i uppdrag att pröva frågan om statsanställdas möjlighet att erhålla pension från ATP på sidoinkomster; b. att med anledning av motionen1975:1223 hos re geringen begär att pensionsålderskommittén får i uppdrag alt pröva frågan om möjligheten att uppräkna och värdesäkra även äldre livräntor.