bet · FY01JuU11 · 1975-12-31 00:00:00 — Samtidigl underslrök utskollet i olika sammanhang viktenav all slor reslrikliviiel iakttas vid tillämpningen av bestämmelserna omisolering och atl i görligaste mån mindre ingripande åtgärder försi noggranlövervägs. Mol bakgrund av ulskollels nu skildrade negativa inställning lillförekomsten av isole-ringsålgärder uttalade sig utskottet för en utredning av verkningarnaav isolering inom kriminalvården och av möjligheterna atl ersätta isolering medandra åtgärder. Enligl vad ulskoilet uttalade borde det överlåtas åt Kungl.Maj:t all meddela närmare anvisningar för utredningsarbetets bedrivande. Ianledning av bl. a. ett motionsyrkande om en skyndsam utredning rörandemedverkan av lekmän vid användning av isoleringsåtgärder uttalade ulskoilet allen ökad insyn i enlighet med motionärernas önskemål skulle vara av stort värdeinle enbart för de intagna ulan även för anstallspersonalen. En närmareundersökning av hithörande frågor syntes ut- Även i detta hänseende borde del enligl utskottets meningövertalas åt Kungl. Maj:t att besluta om formerna för utredningens bedrivande. Närisoleringsproblematiken nu åter aktualiseras vill utskottet på nytt slå fastsin principiella inställning atl man på andra vägar än genom isolering bör sökakomma till rätta med missförhållanden som kan aktualisera isolering. Medhänsyn lill angelägenheten av att finna alternativa former för ett effektivtupprätthållande av säkerheten och disciplinen inom kriminalvårdsanstalternahyser utskottet förståelse för den otålighet som präglar utredningsyrkandet imotionen 136. Utskottet utgår från att regeringen, sedan vissa förberedandeundersökningar avslutats, kommer alt ta ställning till frågan omutredningsarbetets bedrivande. I vad motionsyrkandel har avseende på formernaför de båda utredningarnas bedrivande saknar utskottet dock anledning tillannan bedömning än den som gjordes . Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen i denna del (yrkande B 6). Innanresultatet av utredningen av möjligheterna att ersätta isolering med andraåigärder föreligger kan utskottet icke heller frångå de ställningstagandentill frågan om förekomsten av isolering som disciplinärt medel som riksdagengjorde . Utskottet avstyrker därför bifall till motionen också idessa delar (yrkandena C 2 och C 3). Utskottetsaknar anledning till ytterligare uttalanden i anledning av regeringensförslag lill medelsberäkning under förevarande punkt. l.att beträffande reducering avanstaltsplatser ger regeringen till känna vad utskottet anfört i deltahänseende; 2. attriksdagen beträffande generellt frigivningsstöd i anledning av motionerna1975:136 i denna del (yrkande A 2 delvis) och 1975:721 i denna del (yrkande 2delvis) ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende; 3. attriksdagen beträffande utgivande av bidrag genom försäkringskassa avslårmotionen 1975:765; 4. attriksdagen beträffande antalet assistenter vid kriminalvårdsanslallerna avslårmotionen 1975:724 i denna del (yrkande A 2); 5. atlriksdagen beträffande anskaffande av identitetskort m. m. avslår motionen1975:724 i denna del (yrkande B); 6. attriksdagen beträffande utvärdering av kriminalvårdens arbetsdrift avslårmotionen 721 i denna del (yrkande 5); 7.att riksdagenbeträffande kvinnliga intagnas placering m.m. avslårmotionen 1975:1100 i denna del (yrkande 15); 8.all beträffande bidragtill avslår motionen 1975:1112;9. att beträffande höjning av anslagsposten Frivillig kontaktverksamhetavslår motionen 1975:1117 i denna del; 10. att beträffandeutredningen av möjligheterna att er- sättaisolering med andra åtgärder m. m. avslår motionen 1975:136 i denna del(yrkande B 6); 11. att beträffande ändring i 47ij lagen om kriminalvård i anstalt och upphävande av 50 S samma lag avslår motionen 1975:136 i dessa delar (yrkandena C 2 och C 3); 12. all beträffande medelsberäkningeni anledning av regeringens förslag och motionerna 1975:136 i denna del (yr kande A 2 delvis) och 1975:721 i denna del (yrkande 2 delvis) samt med avslag på motionen 1975:1117 i denna del till minalvårdsanstalterna för /76 anvisar etl för slagsanslag av . 13.alt beträffande inrättande av tjänstermed bifall till regeringens förslag bemyndigar regeringen atl inrätta två tjänstersom kriminalvårdsdirektör i Fe 24. Regeringen har under punkten F3 (s. 78-80) föreslagit atttill Frivården för /76 anvisa ett förslagsanslag av 79 695 000kr. I motionen 1975:136 av m. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga dels all till behandlings- och stödåtgärderför personer i frivård anvisar . utöver vad regeringen-föreslagitunder andra huvudtiteln Frivården (yrkande A 3), dels att begäratt en socialutredning får utreda en samordning mellan socialvård och frivård ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande B 5). I motionen 1975:138 av m. fl. (s, c,m, fp, vpk) hemställs dels alt beslutar sådan författningsändring altersättningen av allmänna medel till frivilliga övervakare fr. o. m. den 1 juli1975 skall utgöra . för månad och övervakningsuppdrag, varav 50 kr.arvode och . gottgörelse för beräknade kostnader med anledning avuppdraget (yrkande 1), dels atl beslutar att förslagsanslaget tillFrivården i 1975/budget uppförs med . (yrkande 2). I motionen 1975:324 av herrar i (fp) och i (fp) hemställs atl hos regeringen begäröversyn av ersättningen till övervakarna inom kriminalvården. I motionen 1975:325 av m. fl. (c)hemställs dels att en omfördelning av kriminalvårdens anslag /76 skerså atl kommunerna ges förbättrade möjligheter lill bidrag tillfamiljevårdsverksamheten (yrkande 1), dels alt fr. o. m. 1977 staten övertarkostnaderna för denna verksamhet (yrkande 2). 1 motionen 1975:721 av m. fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga alt beslutar all underpunkten F3Frivården anslå ett i förhållande lill regeringens förslag med 500 000 kr.förhöjt anslag på . för behandlings- och stödåtgärder (yrkande 3). I motionen 1975:1108 av m. (vpk) hemställs såviii nu är i fråga all beslutar all under F 3Frivården anvisa ett med . uppräknat belopp (yrkande 5). Regeringens förslag lill ökad medelsanvisning underifrågavarande punkt innebär framför allt fortsatta satsningar i syfte altförverkliga principbeslut om reformer inom frivårdssektorn. Av totalt64 nya tjänster avses sålunda 35 tjänster som assistent och 11 tjänster sombiträde för atl bereda ett ökat antal dömda med svår missanpassning möjlighetatl erhålla fri-vårdsljänslemän som övervakare. Vidare beräknas medel för sjutjänster som assistent för en forisatt förstärkning av frivårdens kurativaverksamhet vid häkten och lokalansialier såsom ett led i de ovan berördasträvandena till ökad integrering mellan anslallsvård och frivård. Medelberäknas också för tjänster vid del i det föregående nämnda nyainackorderingshemmet i . Enbetydande post under ifrågavarande punkt utgör ersättning lill frivilligaövervakare inom kriminalvården. För innevarande budgetår har upptagits ettbelopp av . för arvode och kostnadsersättning lilllekman-naövervakarna. Den1 stod totalt 17 056 personer under övervakning. Av dessaövervakades omkring 14 650 av lekmannaövervakare och återstoden avfrivårdsijänstemän. För de frivilliga övervakarna utgjorde före den 1 juli 1968arvodet för varje övervakningsfall . Beloppet innefattadeockså ersättning för kostnader i samband med uppdraget. Från och med nämndadatum höjdes ersättningen till.nuvarande . 1 samband därmeduttalades att möjlighet borde finnas att ge övervakare gottgörelse för störrekostnader av engångskaraktär - utöver de . som ingår i den fastaersättningen. För nästa budgetår föresläs det totala anslaget till övervakarnabli uppfört med i stort sett oförändrat belopp, eller med 12 137 000 kr.Minskningen sammanhänger med beslut om förkortning avövervakningstiden vid skyddslillsyn. Fråganom en höjning av ersätlningen till de frivilliga övervakarna aktualiseras i åri tre motioner. I motionen 138 begärs sålunda att ersättningen fr. o. m. den 1juli 1975 skall utgöra . och övervakningsuppdrag, varav 50 kr.arvode och . gottgörelse för beräknade kostnader med anledning avuppdraget. Motionärerna begär också all anslaget under ifrågavarande punkt förnästa budgetår skall räknas upp med . 1 motionen 324 hemställs omen översyn av ersätlningen till övervakarna Yrkandena i båda motionerna motiveras med att del nu utgåendeersättningsbeloppet varit oförändrat . Motionärerna påpekar ocksåviklen av all ersättningen är så avpassad alt lämpliga övervakare kanrekryteras. Yrkandet i motionen 1108 om en ökning av anslaget till frivårdenmed 20 milj. kr. a. med önskvärdheten alt höja ersättningen tillde frivilliga övervakarna. Ienlighet med önskemål från sida (JuU 1972:6, rskr 1972:78)behandlades frågan om övervakarersättningen av kriminalvårdsberedningen ianslutning till bedömningen av övriga resursbehov inom kriminalvården.Beredningen fann därvid mer angelägel att öka möjligheterna all ersätta deövervakare som haft speciella utgifter i samband med övervaknings-uppdraget änatt medge en generell, mycket kostnadskrävande arvodeshöjning, vilken kundemedföra att andra, enligl beredningens mening mer oundgängliga åigärder måsteanslå. 1 enlighet härmed föreslog beredningen en höjning av medlen lillsärskilda kostnader för övervakare. Beredningens förslag godtogs av statsmakterna(prop. 4 s. 129, JuU 1973:15 s. 13, rskr 152) under hänvisning bl.a. till den kraftiga prioritering lill förmån för frivården i övrigt somriktlinjerna innebar och till de ökade möjligheterna för övervakarna all fåersättning för särskilda kostnader. Möjligheternai sistnämnda hänseende innebär bl. a. att övervakarna kan få ersättning förförlorad arbetsförtjänst, för kostnader som de haft för sin klient i sambandmed resor, l. ex. för nattlogi och uppehälle, ävensom för större kostnader av engångskaraktärsom kan ha betydelse för den övervakades rehabilitering. Sådana utgifter kanavse anskaffande av bostad, möbler eller arbetsredskap åt klient, hjälp tillklädesulrustning, resor, vistelse i skyddad miljö m. m. Förutsällning förersättning för kostnader av angivet slag är i princip att övervakaren samrållmed eller inhämtat medgivande från skyddskonsulenten eller i vissa fallkriminalvårdsdirekiören. Medhänsyn framför allt lill ställningstagande och lill nyssbeskrivna ersäitningsmöjligheter i vad gäller särskilda utgifter fann utskottetnär frågan prövades inte tillräckliga skäl att då förorda någonhöjning av övervakarersältningen. Liksom underslrök emellertidutskollet att frågan om vilken inverkan ersättningens storlek kan ha pårekrytering och bibehållande av intresserade och lämpliga övervakare ifortsättningen måsie ägnas särskild uppmärksamhet. Utskottet fann ocksåtmledning förorda alt de angivna kosinadsersäliningsreglerna tillämpades liberaltoch ulan onödig adminisiraliv omgång (JuU 1974:5 p. Enligtulskollels mening utför de frivilliga övervakarna inom kriminalvården etlsynnerligen ansvarsfullt och krävande arbele, och del är av slor vikt atl dellill denna frivårdsverksamhel knyts ett tillräckligt antal lämpliga personer.Del kan enligt ulskollels mening inle uteslutas all ersättningsfrågan kan hainverkat på rekiyteringen. Med beaktande av dessa förhållanden och framföralltmed hänsyn lill den förändring i det allmänna löne-och kostnadslägel som äglrum sedan ersättningsbeloppet senast fastställdes anserutskottet atl en uppräkning av övervakarnas ersättning måste komma till ståndinom . Vid beloppsbestämningen, som inte kan göras friståendefrån bedömningen av övriga resursbehov inom kriminalvården, måste enligtutskottets mening övervägas inte bara den effekt ersättningens storiek kan hapå den viktiga rekryteringsfrågan utan också vilka konsekvenser en höjning aversättningen kan ha på övervakararvodena inom andra vårdområden. Vidare måstebeaktas den inträffade nedgången av antalet klienter inom frivården ochöverförandet av allt flera övervakningsfall till tjänstemannaövervakare. Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte tillstyrka att en uppräkning avövervakarersättningen sker utan närmare överväganden. Vid den översyn somutskottet sålunda förespråkar bör - utöver vad sagts - särskilduppmärksamhet ägnas frågan om en smidig utformning av bestämmelserna omgottgörelse för kostnader. Det bör överlåtas åt regeringen att bestämmaformerna för översynsarbetels bedrivande. Förslag i anledning av översynen börföreläggas ulan dröjsmål. Vad utskottet här i anledning av motionerna138, 324 och 1108 anfört bör ges regeringen lill känna. Yrkandeti den sistnämnda motionen om en höjning av anslaget lill frivården med 20milj. utgår från yrkanden i samma motion om avslag på regeringens förslag ibudgetpropositionen till anvisning av medel för 400 nya polismanstjänster.Dessa yrkanden har utskottet avstyrkt vid behandlingen av propositionen såvittgäller anslagen till polisväsendet (JuU 1975:9 p. 7 och 8). I konsekvens härmedavstyrker utskottet bifall lill motionen 1108 i vad den avser en uppräkning avanslaget till frivården. Isyfte alt förbättra frivårdens behandlings- och stödåtgärder föreslås imotionerna 136 och 721 en uppräkning av anslaget under förevarande punkt med477 . Utskottetär i princip positivt inställt lill den av motionärerna föreslagna ytterligaresatsningen pä frivårdssektorn, som ligger i linje med 1973 årskriminalvårdsreform. Emellertid måste beaktas alt redan regeringens förslagtill anslagsökningar till frivården vid sidan av myckel kraftiga personellaförstärkningar innefattar en uppräkning av anslagsposten för behandlings-ochstödåtgärder med . Härtill kommer den betydande satsning påfrigivningsstöd utöver regeringens förslag som utskotiei tillstyrkt i delföregående. Med hänsyn lill del anförda saknas enligl ulskollels mening f. n.utrymme för en större satsning än den som innefattas i regeringens förslag.Utskollet avstyrker därför bifall till motionerna 136 och 721 i här berörd del. Dei del föregående i samband med frågan om frigivningsstöd något berördaspörsmålen om samarbete och om ansvars- och kostnadsfördelning mellan olikasamhällsorgan när del gäller kriminalvårdens klienter behandlas från någotvidare aspekter i motionerna 136 och 325. I den förstnämnda motionen yrkas underåberopande av uttalanden av utskollet åren 1973 och1974 att skall begära alt socialutredningen bör fä i uppdrag allutreda en mer långtgående samordning mellan socialvården och frivården. Imotionen 325 framförs mera konkreta förslag syftande lill all staten skallöverta kommunernas kostnader för familjevårdsverksamhelen inom kriminalvården. Olikafrågor om skilda samhällsorgans ansvar för kriminalvårdens klienter ägnadesstort intresse vid ställningstagande till kriminalvårdsreformen år1973 och vid kriminalvårdslagstiftningen (JuU 1973:15 s. 5-7 och JuU1974:2 s. 34-36). anförde utskottet all erfarenheterna visade all detförelåg ett klart behov av fastare former för samarbetet mellan samhälletsolika vårdgrenar, och utskottet underströk kraftigt vikten av att berördasamarbetsfrågor ägnades särskild uppmärksamhet underdel fortsatta arbetet medkriminalvårdsreformens förberedande och genomförande. Därvid borde ensamordning med socialulredningens arbele på detta område komma lill stånd. Ianslutning till vad utskottet uttalat framhöll utskottet förra åretvikten av atl uppmärksamhet ägnades åt utarbetandet av speciella former förkontakt och samverkan. Därvid ansåg utskottet det vara nödvändigt att klarläggafrågorna om ansvars- och kostnadsfördelningen, så atl samarbetet inteförsvårades av oklarheter i sådant hänseende. Utskottets uttalande gällde intebara förekommande lokala problem utan i lika hög grad former för samarbete påregional och central nivå. Utskottet uttalade vidare att en helhetslösning avhithörande problem, vilken utskottet betecknade som angelägen och brådskande,förutsatte en övergripande och ingående genomlysning som inte kunde nås enbartgenom ett , intensifierat samarbete mellan kriminalvården och övrigamyndigheter och organ. Det erfordrades enligl utskottets bedömning bl, a.överväganden rörande riktlinjer i stort för skilda samarbelsformer, och deolika frågeställningarna måste sältas in i del större sammanhang som gällersamhällets samlade insatser mol brott. 1 fråga om vilka styrmedel som bordekomma till användning och var ansvaret borde ligga för del arbele som utskottetsålunda uttalade sig för kunde enligt utskotiei råda viss tveksamhet. Vissaskäl ansågs kunna tala för alt arbetet genomfördes i det brottsförebygganderådels regi. Andra skäl kunde tala för all uppdraget gavs socialutredningeneller en särskild kommitté. Med hänsyn härtill ansåg utskottet all de närmareformerna för arbelels bedrivande borde avgöras av Kungl. Maj:t. Utskolletframhöll också atl arbetet borde bedrivas med skyndsamhei saml all förslag ianledning av de överväganden .som måste äga rum borde framläggas ulan dröjsmål.Vad utskollet anfört gavs Kungl. Maj:l lill känna. avlämnade principbetänkande (SOU 1974:39) ansågsig utredningen med hänvisning till sina direktiv inle ha funnit anledning altnärmare analysera behovet av ökad samordning av insatserna. Inom delbrottsförebyggande rådet har bildats en arbetsgrupp rörande Enligl av rådels styrelse antagna direktiv för arbetsgruppenåligger del denna bl. a. alt senast den lill rådet inkomma medförslag om hur samarbetet mellan kriminalvården och andra samhällsorgan börutformas på . Det åligger också gruppen all i avvaktan på slutligtställningslagande om samarbetets utformning tills vidare följa och genoiTiinitiativ främja sådant samarbete såväl vad gäller rehabiliteringen underanstaltsiiden som stödåtgärder i samband med frigivningen. För uppgifternasfullgörande har gruppen utökats med representanter för . Enligtvad utskottet inhämtat är också en särskild arbetsgrupp inom (genomförandegruppen) sysselsatt med hithörande spörsmål. Utskottet,som på nytt vill understryka angelägenheten av all en lösning på de nu berördaoch i motionen 136 antydda problemen snabbt kommer lill Slånd, kan med hänsynframförallt till det uppdrag som lämnats brottsförebyggande rådels nyssnämndaarbetsgrupp inte biträda förslaget i motionen all socialutredningen ges iuppdrag alt utreda frågan om en mer långtgående samordning mellan socialvårdenoch frivården. Som framgår av vad utskollet uttalat ärintresset av en skyndsam lösning av både de principiella och de praktiskafrågeställningarna så stort att utredningsarbetet inte rimligen kan fäytteriigare försenas genom att läggas ui på skilda händer. Utskottet utgår frånalt förslag i anledning av det brottsförebyggande rådels överväganden framläggsulan dröjsmål. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionen126 i här behandlad del. Närdel gäller önskemålen i motionen 325 om kostnadsansvaret för familjevårdsverksamheteninom kriminalvården vill utskottet ansluta sig till den positiva syn på dennaverksamhet som präglar motionsyrkandel. Med tanke på atl vistelse ifamiljevårdshem måste bedömas som värdefull för all lösa omställningsproblemvid övergång från anstaltsvård lill frivård eller för all bryta en begynnandenedgångsperiod i frihet noterar utskottet också med tillfredsställelsede ansträngningar som görs från sida alt bygga utdenna verksamhet. Det är dock angeläget atl de oklarheter som enliglmotionärerna är för handen när det gäller den ekonomiska ansvarsfördelningenmellan vederbörande kommunala organ och kriminalvården blir undanröjda. Fråganhärom innefattas i det större problemkomplex om andra samhällsorgans ansvar förkriminalvårdens klienter som enligl vad sagts anförtrotts det brottsförebygganderådet och dess arbetsgrupp för anpassningsslöd. I avvaktan på resultatet avrådets arbete anser sig utskottet inte böra ta ställning lill motionärernasförslag atl staten skall överta kostnaderna för nu ifrågavarande verksamhet.Utskollet avstyrker därför bifall till motionen. Mol regeringensmedelsberäkning i de delar som inle särskilt berörs av utskottet under ifrågavarande punkt har utskottetingen erinran. 1. att beträffande ersättningen lill övervakarnainom kriminalvården i anledning av motionerna 1975:138 och 1975:324 samlmotionen 1975:1108 i denna del (yrkande 5 delvis) ger regeringen till kännavad utskottet anfört i delta hänseende; 2. all beträffande medelsberäkningen med bifalllill regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:136 i denna del(yrkande A 3), motionen 1975:721 i denna del (yrkande 3) och motionen 1975:1108i denna del (yrkande 5 delvis) till Frivården för /76 anvisarett förslagsanslag av . 3. alt beträffande samarbetet mellankriminalvården och andra myndigheter och organ m. m. avslår motionen 1975:136 idenna del (yrkande B 5); 4. all beträffande familjevårdsverksamheteninom kriminalvården avslår motionen 1975:325. Maskin-och verktygsutrustning m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten F4 (s. 80) och hemställer all lill Maskin- och verktygsutrustningm. m. för /76 anvisar ett reservationsanslag av . Engångsanskaffningav inventarier m. m. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkten F5 (s. 81) och hemställer all lill Engångsanskaffning avinventarier m. m. för /76 anvisar ett reservationsanslag av . Utbildningav personal m. fl. Regeringen har under punkten F 6 (s. 81) föreslagit att till Utbildning av personal m. fi. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1 motionen 1975:136 av m.fi.lfp)hemställs såvitt nu är i fråga atl lill vidareutbildning avpersonalen inom kriminalvården anvisar I . utöver vad regeringenföreslagit under andra huvudtiteln av personal m. fi. (yrkande A4). 1 motionen 1975:721 av m. fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga atl beslutar atl under punkten F 6Utbildning av personal m. fi. anslå ett i förhållande lill regeringens förslagmed I . förhöjt anslag på . (yrkande I). Frånifrågavarande anslag bestrids vissa utgifter för utbildning av kriminalvårdsverketspersonal, personundersökare och övervakare saml utgifter för praktikcenlra förstuderande vid socialhögskola. Departementschefen föreslår att anslaget /76 förs upp med . I motionerna 136 och 721framställs yrkanden om ytteriigare medelsanvisning om 1 milj. kr. utöverförslaget i propositionen. Ökningen motiveras med det utbildnings- ochfortbildningsbehov som påkallas av den omstrukturering av kriminalvårdensverksamhet som följer av kriminalvårdsreformen. Motionsyrkandena grundaspå äskanden om ökad medelstilldelning under ifrågavarande punkt som framförts ikriminalvårdsstyrelsens petita. Vid bedömningen av medelsbehovet bör enligtutskottets mening hänsyn tas till atl - enligl vad utskottet erfarit -utbildningskapacitet vad gäller assisteniutbildningenär begränsad. Del bör ock.så beaktas att äskandenutgick från en större personalökning under nästa budgetår än vad som innefattasi regeringens av utskottet i det föregående tillstyrkta förslag. Härtill kommeratt utbildningsbehovet för nyanställd personal reduceras med hänsyn till attpersonal, som tillförs kriminalvården på grund av beslutadarbetstidsförkortning, redan tillhör kriminalvårdsverket. Med hänsyn till delanförda och till allmänna slalsfi-nansiella synpunkter anser sig utskottet intekunna tillstyrka bifall lill förslagen om en höjning av förevarande anslag. Ilikhet med motionärerna finner emellertid utskottet att det är angeläget attden av i anledning av de senaste årens reformer inleddapersonalutbildningen kan fortgå. Möjligheter härtill bör enligt utskottetsmening föreligga inom ramen för den av regeringen föreslagna medelsanvisningen.Med dessa uttalanden tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrkerbifall till motionerna i här berörda delar. atl med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:136 idenna del (yrkande A 4) och motionen 1975:721 i denna del(yrkande 1) lill Utbildning av personal m. fl. för /76 anvisar eit reservationsanslag av 3 510 000kr. 7.Kriminalvårdsenheter med särskild budget. Ulskoilet tillstyrker regeringensförslag under punkten F7 (s. 81 och 82) och hemställer att till Kriminalvårdsenheter medsärskild budget för /76 anvisar ett förslagsanslag av I 000kr. 8.Vissa byggnadsarbeten Tör kriminalvården.