bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Det ärhelt naturligt om svårigheterna all erhålla goda funktionella samband är störrevid lösningar som utnyttjar både och kanslihuset. KU 1975:13 B 46 Förvaltningsstyrelsens mindre positiva omdömengäller andra egenskaper. Styrelsen anmärker all den yttre gestaltningen ärfrån synpunkter närmast anonym. Härvidlag är givetvis skillnadenmellan Sergelstorgs- och Helgeandsholmsalternativen fundamental. Några omdömenom den yttre miljön vid - positiva eller negativa - redovisas ej. 1 fråga omden inre miljön och utsikten från olika lokaler anses Sergelstorgsalternativet vara underlägset. Sergelstorgsalternativets fördelar från kommunikationssynpunkter nämns men förefaller inte att tillmätas någon stor betydelse. Somen nackdel med Sergelslorgsalternativet anförs i utredningen au möjligheternatill framtida expansion skulle vara dåliga. Endast privatägda, vid den aktuellaliden redan uthyrda fastigheter skulle slå till förfogande. Eftersom frågansynbarligen tillmäts tämligen stor betydelse - någon utredning om deframtida expansionsbehoven synes dock ej ha gjorts - bör det påpekas att i samband med kommunens offert har informationer lämnats som nog tyder på att expansionsmöjligheterna i själva verket är bättre i Sergelstorgsalternativet än de är på Helgeands holmen. Även om inie vill räkna med atl vid behov överta lokaler i det närmaste grannhuset, riksbankshuset, kan nya lokaler med iniernförbindelse erhållas på så nära håll som mitt emot på andra sidan (kvarteret större). Kommunen äger här fastigheter som är saneringsmogna och kvarteren är redan förbundna med varandra genom det rymliga Brunkebergsfaret. Lokalkoncentraiio- nen vid kan således bli avsevärt bättre än Helgeandsholms- lösningens, där man vid en expansion räknar med alt ta även kansli husannexet i anspråk. Beroende på expansionsbehovets an finns natur ligtvis också många andra expansionsalternaiiv i cilykärnan, t. ex. i 5:e höghuset med förbindelse via gångplan. Kommunensoffert för fortsatl uthyrning vid innebär i princip att riksdagenåtar sig ränta och amortering av kommunens nedlagda kostnader samtsjälvkosinaderna för den fortsatta driften. drar alltså i dettaalternativ en viss nytta av atl byggnaderna redan är färdiga, uppförda vidlägre byggnadskostnadsnivå än som kommer att gälla för Helgeandsholmsprojektet.Detta och andra i promemoria redovisade omständighetermedverkar till att Sergelstorgsalternativet är en från ekonomiska synpunkterfördelaktig lösning av lokalfrågan för . ISergelstorgsalternativet kommer vidare byggnaderna på att stålediga för annan användning. Redan nu fyller ett behov somkonferenslokaler m. m. Andra delar av riksdagshus-och riksbankskomplexet harsin naturliga användning som kontor - enligt utredningen i första hand för dencivila statsförvaltningens behov - vissa delar'för lager eller dylikt.Utredningen har bedömt atl uthyrningarna inte kommer att ge större avkastningän vad som erfordras för att täcka KU 1975:13 B 47 driftkostnaderna.Man har därför belastat med hela kostnaden för denupprustning av byggnaderna som ansetts vara erforderlig och beräknats lill 25miljoner kronor trots att man i detta alternativ ej behöver räkna medgrundförsiärkningar. I delta fall synes utredningens bedömning vara alltförpessimistisk. och byggnader i ett så centralt läge som på Helgeandsholmenmåste rimligen ha ett inte obetydligt avkaslningsvärde som kronan kantillgodogöra sig genom egen användning eller uthyrning. Sammanfattningsvistorde det kunna konstateras att Sergelstorgsalternativet obestridligen är enmöjlig, enkel och relativt billig lösning av lokalfråga - på längreeller kortare sikt. 3.Sergelstorgslokalerna vid annan användning Som redovisats ovan disponerar nu en delav vid , teaterbyggnaden och hotellbyggnaden vidDrottninggatan. Om flyttar tillbaka till i början på1980-talet kan byggnaderna givelvis fritt disponeras av kommunen. Mestsannolikt är väl att kommunen då fullföljer sina ursprungliga syften med de härifrågavarande tomterna. De reserverades för kulturella ändamål för att sådanaverksamheter skulle ha en gynnad plats i stadskärnan. Läget vid tunnelbanornas korsningspunkt är ju unikt, kan inte få en fullt likvärdigersättning någon annanstans i staden. Detär givetvis inte möjligt att nu bedöma vilka krav på utrymmen för teatrar ochandra kulturella verksamheter i stadskärnan som kommer alt finnas på 1980-taleteller . Kommunens redan nu stora satsningar på och annanteaterverksamhet, på m. m. lyder väl på att ambitionsnivånkommer au vara hög även i framliden. För stadsmiljön vid ochtrakten däromkring betyder naturligtvis teatrar och andra kulturellaaktiviteter och även hotellverksamhet en större livaktighet och attraktivitetän om blir kvar på platsen. Alternativtkan sergelstorgslokalerna också användas som konferens-och möteslokaler, vilketkräver mindre ombyggnad än teateralternativet. Överhuvud taget harsergelstorgslokalernas användning för andra ändamål än riksdagshus också eu tämligenovillkorligt samband med utvecklingen i fråga om kommunens ekonomiska resurservars långsiktiga utveckling det inte är möjligt alt nu överblicka. Naturiigtvisbör inte heller sergelstorgslokalernas användning som riksdagshus betraktassorn någonting enbart negativt. Intresset för samhällsfrågornas behandling påalla nivåer är ju siort. Om väljer alt stanna kvar vid istället för atl dra sig tillbaka lill , torde det också finnasmöjligheter att mera osökt utveckla KU 1975:13 B 48 kontakternamellan och allmänheten, bl. a. via utställningar och annaninformation i . Sammanfattningsvisbör konstateras, all del visserligen kan anses tveksamt om kommunen börlångsiktigt avhända sig dispositionsrätten till riksdagslokalerna vid SergelsTorg. Men något oavvisligt behov av lokalerna kan kommunen å andra sidan inteanses ha. För representerar de den enklaste, närmast till handsliggande lösningen av dess lokalfråga. Under dessa förhållanden är det trotsallt tämligen självklart all om önskar behålla lokalerna börkommunen tillmötesgå detta önskemål - givetvis under förutsättning att en frånekonomiska synpunkter tillfredsställande överenskommelse kan träffas. Kostnadsjämförelsenmellan Helgeandsholms- och Sergelstorgsaiter-nativ Som framhållits i det föregående förefallerkostnadsjämförelsen mellan helgeandsholms- och sergelstorgslokalerna interättvisande. Fasiighets-kontorei redovisar i sin promemoria vissa alternativakalkyler med ändrade antaganden i följande hänseenden. Detsynes inte möjligt att bortse från grundförstärkningskostnader. 1 vissakalkylaliernativ införs därför den i andra sammanhang nämnda kostnadssiffran försådana, . Ombyggnadskostnadernaär beräknade efter en kostnad per kvadratmeter på vid 1974 årsbyggnadskostnadsnivå. har med ledning av ombyggnaden avGarnisonssjukhuset räknat med en kostnad av per kvadratmeter somett kalkylaliernativ. Dettorde vara nödvändigt au räkna med en högre kostnadsnivå än vid dentidpunkt då ombyggnaderna på skall genomföras. Delförefaller rimligt au mark och byggnader på haren visstavkastningsvärde vid annan användning än som riksdagshus. Fastighetskontorethar beräknat det till . Meddessa utgångspunkter redovisar följande kalkylalternativmed den kostnadsnivå som beräknas sannolik vid inflyttning . Merkostnad jämfört med alternativ - Ej grundförstärkning, byggnadskostnad "1 5ÖÖ kr/m' - Grundförslärkning, bygg nadskostnad /m' 192 900 000 278 300 000 24 200 000 30 900 000 - Ej grundförslärkning, byggnadskostnad /m' - Grundförslärkning, bygg nadskostnad /m' 233 300 000 318 700 000 27 300 000 34 100 000 43 96 79 96 Det finns ingen anledning för kommunen att läggastor vikt på denna kostnadsjämförelse. Det bör emellertid påpekas att den storaskillnaden mellan riksdagshusutredningens egen kalkyl för Helgeandsholmsalternativet- investeringskostnader årskostnad - ochdet här redovisade lägsta kalkylalternativet i sin helhet beror på att byggnadsprojektetkommer att genomföras vid en byggnadskostnadsnivå som rimligen måste antasvara avsevärt högre än . Förvaltningsstyrelsen har haft att redovisa ett utredningsmaterial på vilket enligt tidigarebeslut skall avgöra om man vill flytta tillbaka till ellerstanna kvar vid . Problemetatt bereda ändamålsenliga lokaler för en modernt arbetande riksdag i dehistoriska riksbyggnaderna på har redan tidigare visat sig varamycket svårt att lösa. i slutskedet har frågan delvis kommit i ett nyttläge. Den lösning som förvaltningsstyrelsen förordar bygger helt på att ävenkanslihuset nu tas i anspråk för behov. Därmed aktualiserasemellertid också vissa helt nya stadsbilds-och bevarandefrågor. Riksbankshusetsoch kanslihusets vitala roller i projektet kräver en radikal om- och påbyggnadav det förra och det funk-tionsmässiga sambandet kräver enligt förslaget attbyggnaderna förenas med varandra över Stallkanalen genom ett byggnadsverk i tvåvåningar. Emellertidsynes den genomförda utredningen i själva verket inte behöva tolkas så attförändringar av detta slag ovillkoriigen måste accepteras om skallkunna flytta tillbaka till . Utredningen ger tvärtom stöd förantagandet att andra alternativ kan vara B 4 1975. KU 1975:13 B 50 Från kommunens sida synes man därför med all rätt kunnaförklara att man ej är beredd alt medverka till ett förverkligande av detbyggnadsprojekt på och invid , som förvaltningsstyrelsen för sindel har förordat och begär att få genomföra. Detligger i sakens natur men bör kanske ändå sägas all vid en eventuellåterflyttning till måste vara beredd att - nu och -göra avkall på funktionella anspråk till förmån för de i denna miljö tyngstvägande stadsbilds- och bevarandekraven. Hävdandetav den här redovisade inställningen till Helgeandsholmslösningen kan sägasförutsätta att kommunen är beredd att som ett alternativ låta riksdagendisponera lokalerna vid och vid behov även medverka till utvidgningardär - de i realiteten goda expansionsmöjligheterna i detta alternativ kansynbarligen vara av betydelse för ställningstagande. Av allt attdöma är Sergelstorgsalternativet en praktiskt sett realistisk lösning avriksdagens lokalfråga även på . Den offert på forisatt förhyrningvid , som lämnats från kommunens sida, är fördelaktig förriksdagen. För kommunens del finns del givetvis goda skäl för en tveksamhet motalt varaktigt avhända sig lokalerna. Å andra sidan är det naturligt atlkommunen intar en tillmötesgående attityd gentemot , vars valsituationnu reellt sett synes vara att man antingen måste besluta om fortsattautredningar av Helgeandsholmsalternativet eller bestämma sig för att även pålängre sikt stanna kvar i de nuvarande lokalerna vid . Kommunenssvar på remissen från synes således böra utmynna i fl//kommunenför sin del inte kan tillstyrka det av förvaltningsstyrelsen förordade om- ochtillbyggnadsprojektet på och invid , samt attkommunen är beredd att även på låta behålla de nuvarandelokalerna vid och vid behov även kan medverka lill att ökadelokalbehov kan tillgodoses i grannskapet. Un der b i laga2:1 AngåendeRiksdagens lokalfrågor på , redovisning av kommunens avgivnaofferter samt genomgång av förvaltningsstyrelses förslag. På uppdrag av finans- och fastighetsborgarråden harfastighetskontoret upprättat två förslag till offerter angående riksdagenslokaler vid daterade 1974-05-16och . Då dessa intetidigare redovisats lämnas här en utförligare beskrivning av dem. Offerten ingår i en omfattande promemoria somredovisar villkor och möjligheter för dels förhyrning på långtidskontrakt av delokaler disponerar vid , dels försäljningav fastigheterna Beridarebanan 34 och 35, dels upplåtelse med tomträtt avnämnda fastigheter. Dessutom anges möjligheterna att och kommunengemensamt förvaltar fastigheterna genom att bilda bolag ellerbostadsrättsförening. Offertenomfattar som nämnts fastigheterna Beridarebanan 34 och 35. Beridarebanan 34omfattar hotellbyggnaden med anslutande delar av och Vattugatan.Fastigheten 35 omfattar teaterbyggnaden, hela samtanslutande delar av . , m. m. Dentotala lägenhetsytan (uthyrningsbar yta i samtliga plan inklusiveBrunkebergsfaret) i projektet uppgår till 73 697 m'. Härav upplåts förnärvarande lill 38 601 m'. Denna yta omfattar ejbiluppställningsplatser och inte heller en mindre lagerlokal om vilkenförhandling om hyresvillkoren pågick. Kulturlokalerna upptar en lägenhetsyta om17 364 m' inkl. "Kilen" som lager. Ytor för kommersiella lokaler sombutiker, lager och restaurant uppgår till 2 975 m Övriga ytor, cirka 14 757mutgörs av garage under Sergelarkaden och i Beridarebanan 34, Brunkebergsfaret m.m. Möjlighetenatt bilda särskild fastighet endast innehållande redovisas.Först konstateras att fastigheterna omfattar väsentligt KU 1975:13 B 52 merän endast byggnadsdelarna ovan ytgatunätel. Ekonomisering av lo-kaluinyttjandethar dessutom medfört att är spridda i byggnaderna ochblandade med lokaler för vitt skilda ändamål. Avekonomiska skäl har även vid planeringen av drift, konstruktion och byggande deolika byggnadsvolymerna betraktats som en enhet, vilket resulterat i ett långtgående samband mellan olika byggnadsdelar. Brandfråganalstrar specifika krav när det gäller åtskiljandet av olika fasligheter. Härkan nämnas krav på brandmur och anslutande konstruktioners uppläggning pådenna samt utrymningsvägar. Med största sannolikhet skulle enbart dessa krav,som är av byggnadsteknisk art och normalt måste beaktas redan påprojekteringsstadiet, omöjliggöra annan fastighetsindelning. Alltv-vekar på all bibehållandet av fastställd fastighetsindelning är det endarimliga. Beträffandeexpansionsmöjligheterna for ges en ingående redovisning. Då dennafråga är av stor betydelse återges avsnittet här oavkortat. "Kvartersnamnoch tomtnummer som förekommer i den följande redogörelsen återfinnes påbilagda situationsplan (här ej tryckt). På situationsplanen har bl. a. ävenmarkerats de fastigheter kronan redan äger. KvarterenBrunkhalsen och Brunkhuvudet omfattar fastigheterna Brunkhalsen 1, 5, 6 och 8samt Brunkhuvudet 1, 2, 3 och 4. Kommunen är ägare till samtligafastigheter utom Brunkhuvudet 1, som ägs av . Vadgäller det framtida användningssättet av dessa kvarter kan noteras att kronanfram avsåg att efter total ombyggnad låta kvarteren ingå i detstatliga förvaltningsområdet i . har kronan aviseratatt utbyggnadsfrågan ej är aktuell förrän tidigast i mitten på 1980-talet.Detta har i sin lur medfört att stadsplanearbetel inom kommunen avstannatvilket även framförts i 'City - Tidplan 74'. Enligt den senast gällandecityplanen City 67, bedömdes den nya våningsytan inom kvarteren Brunkhuvudetoch Brunkhalsen uppgå till cirka 30 000 m', varav cirka 25 000 m' borde kunnaanvändas för kontorsändamål. FasV\gheienBeridarebanan30(f.d. Wahrenbergjhar upp]kMs med tomträtt till Tornet. Byggnaden innehåller en parkeringsdel med platsför 450 bilar och kontorsdelar mot och med butikeri sedvanlig utsträckning i gatuplanet. Fastigheten har anslutning till enlasiplats i Brunkebergsfaret. Genomöverenskommelse med tomträltshavaren är kommunen för-stahandshyresgäst under entioårsperiod i bl. a. kontorslokalerna. Lägenhetsytan på dessa lokaler uppgåirtill cirka 3 200 m'. Cirka 2 150 m' av denna yta är upplåtna iandra hand. KU 1975:13 B 53 handshyresgästemaär kronan som hyr 1 670 m'. Detbör noteras atl tanke har väckts i ett tidigare skede att ordna en förbindelseöver vid mellan fastigheterna Beridarebanan 34 ochBeridarebanan 30, Kvarteret Hägern Störreinnehåller fastigheterna Hägern Större 10, 13 som tillhör ,fastigheten 9 som tillhör samtfastigheterna Hägern Större 2-4, 12, 14 och 15 som tillhör kommunen. Av dessaär fastigheterna Hägern Större 14 och 15 upplåtna med tomträtt tillLantbrukarnas respektive , Fastigheten förvaltas av . Avtalet om förvaltningsuppdrag avsernumera tiden . På fastigheten 2 är uppförd enprovisorisk basarbyggnad medan resterande fastigheter (3, 4 och 12) innehållersaneringsmogna byggnader. 67 bedömdes den nya våningsytan uppgåtill cirka 11 000 m', varav ca 8 000 m' borde kunna användas förkontorsändamål. Detbör även nämnas att hyresgästerna i de av kommunen förvaltade fastigheterna harinformerats om au ställde som villkor för flyttning till . a. att inga störande arbeten skulle pågå i grannskapet underprovisorieskedet. Det kan därför antas att hyresgästerna i sin planering utgårfrån att någon förändring ej är att vänta i vart fall , När det gäller hyresgästerna i fastigheten 12 harkommunen möjlighet att genom förvaltningsavtalet påverka väsentligaförvaltningsåtgärder. Vidplaneringen av Brunkebergsfaret har hänsyn tagits till den framtidavaruförsörjningen av bebyggelsen i kvarteret , Utbyggnad avBrunkebergsfaret under viss del av kan dock ej ske förrän isamband med saneringen av den kvarvarande äldre bebyggelsen utmedDrottninggatan, Beträffandenybyggnadsområdet norr om kan noteras följande. Inomett område begränsat av - Jakobsgatan -Malmtorgsgatan - - har för all avröjd markbindande avtal träffats om upplåtelse med tomträtt. De olika tomträttshavarnaär , Sparbank, ABCentrumfastigheter, Hol-mia, BGB Byggmästares i och , Debyggnadsprojekt som de olika tomträttshavarna nu påbörjat beräknas varafärdigställda i sin helhet omkring 1976/1977 och kommer i huvudsak attinnehålla bebyggelse med kontorslokaler samt butiker i gatuplanet medsedvanliga komplement som lager, garage m, m. FörvaltningsAB svarar för uppförandet av bebyggelsen på fasligheten Beridarebanan49, Genom gällande avtal är kommunen under KU 1975:13 B 54 en förstahandshyresgästtill samtliga ytor inom denna fastighet. Arbetet med andrahandsuihyrning pågår och återstårcirka 10 000 m' kontorslokaler. Sannolikt ärvissa kontorsytor även i övriga fastigheter fortfarande disponibla. Sammanfattningsvis kan konstaleras att expansionsmöjligheterna förriksdagen synes vara mycket goda inom området.Redan i dag finns i nära anslutning nyproducerade lokaleroch den fortsatta cityutbyggnaden medger en successiv expansion som, medgemensam planering - kommunen, skulle kunna anpassas väl till kommande behov. Totalt bordedrygt 40000 m' våningsyta successivt kunna tas ianspråk av kronan för kontorsändamäl," Själva offerten omfattar långtidskontrakt,försäljning och upplåtelse med tomträu. Grunderna förbestämning av överiåtelsebeloppoch hyror är följande, Överiåtelsevärdethar bestämts med utgångspunkt frånde faktiska anskaffningskostnaderna förmark och byggnader. Dessa har därefter ut-,tryckts i penningvärdet . Reduktion harskett för teknisk förslitning och minskad modernitet hos lokalerna.Denna värdeminskning har bedömts i enlighet med de principer som användes vid beräkningav hyror för det nuvarande hyresavtalet medriksdagen. Markförvärv som ligger långt tillbaka i tiden har räknats upp med fem procents åriig rak ränta.Den så framräknade markförvärvskostnaden har dock kontrollerats mot dagensorisprismaierial. Förutvarande gaiumark, som ansettsingå i objektet har åsatts samma kostnad per kvadratmeter tomtyta som denenligt ovan framräknade genomsnittliga kostnaden för den ursprungliga kvartersmarken. Avgäldsunderlaget vid en tomträttsupplåtelsehar beräknats med utgångspunkt fråndagens orisprismaierial med kvarliggande äldrebebyggelse. Tillägg har gjorts med hänsyn till att marken vid en upplåtelse äravröjd. Ortsprismaterialets enhetsvärden har applicerats på en byggnadsrätt, som överensstämmermed nuvarande byggnadsvolym, men som inrymmer mer traditionella butiks- ochkontorsbyggnader. Grundat på detta avgäldsunderiag bedömesdärefter avgälden. Avgäldensstorlek blir beroende av första avgäldsperiodens längd.Ju längre den sättes desto högremåste avgälden sättasför att kommunen skall få någon kompensationför markvärdestegringen. De faktiska anskaffningskostnaderna har legat till grund för bedömning av dehyror som erfordras för alt förränta dessa. För de lokaler som uthyrs på den fria marknaden har hyrorna dock bedömts pä marknads-mässiga grunder. Utförda beräkningar utgårfrån gällande fastighetsgränser för fastigheterna Beridarebanan 34 och 35 samt debyggnader som är uppförda inom dessa gränser. KU 1975:13 B 55 Angivnapriser avser kostnadsnivån . Finansieringsfrågan har förutsattsbli behandlad i annan ordning. , 38 601 m' ly, upplåts med enhyrestid om högst och optionsrätt till fortsatt förhyrning. Hyresbeloppetom regleras till 25 96 enligt konsumentprisindex (totalindex)och till 75 96 med hänsyn till ändringar av kommunlåneräntan. Fastigheterna Beridarebanan 34 och 35 överiåts medäganderätt till för totalt en kostnad om varav avser byggnad och mark. om totalt cirka 18 690 m' ly enligt särskild förteckning till kommunenför ett belopp av . Förhyrningen avser en hyrestid omhögst med optionsrätt till fortsatt förhyrning. Hyresbeloppet regleras ienlighet med alternativ 1, Fastigheterna Beridarebanan 34 och 35 upplåtsmed tomträtt till . Tomträttsavgälden uppgår till och kostnaden för uppförda byggnader till . uthyr till kommunen lokaler om totalt cirka 18 690 m' ly enligt särskild förteckning förett belopp av . Förhyrningen avser en hyrestid om högst med op tionsrätt till fortsatt förhyrning. Hyresbeloppet regleras i enlighet med alternativ 1. B. FastigheternaBeridarebanan 34 och 35 upplåts med tomträtt till . Tomträttsavgälden uppgår till och kostnaden för uppförda byggnader till . uthyr till kommunen lokaler om totalt cirka 18 690 m' ly enligt särskild förteckning för ett belopp av . Förhyrningen avser en hyrestid om högst med op tionsrätt till fortsatt förhyrning. Hyresbeloppet regleras i enlighet med alternativ 1. Sedan överenskommelse träffats mellan företrädareför kommunen och förvaltningsstyrelse om huvuddragen i ettlångtidskontrakt på nuvarande lokaler, upprättade fastighetskontoretett förslag av följande lydelse. KU 1975:13 8 56 , 38 601 kvm lägenhetsyta,upplåts förtiden - med optionsrätt till fortsattförhyrning under . Om inte önskar utnyttja denna rätt, skalluppsägningen ske . Det sammanlagda hyresbeloppet uppgår iprisnivå till , vilket kan uppdelas enligt följande. (, 4 96) (7,59 96 av 178 miljonerkronor täcker utelöpande AP-fondsmedel(184,) lånebehovet för andel avlokalerna. Efterhand som dessa medel amorteras kommer motsvarande belopp atttillföras det egna kapitalet, under förutsättning att upptagna obligationslånanses hänförliga till av icke förhyrda delar av fastigheten. skallvidare följande villkor gälla. Kommunens åtagande beträffande drift och underhållregleras på sätt som sker i nu gällande hyreskontrakt (kontrakt 1 7201 014 av1970-09-17, bilaga 1 och 2). Beräkning av kostnad för drift och underhåll skermed utgångspunkt från kostnaden om per kvm lägenhetsytaoch uppräknas därefter (kalenderår) enligt konsumentprisindex (totalindex);index uppgick till 301 enheter. Per och därefter vartfemte år skall kontrolleras om den på detta sätt beräknade kostnadenöverensstämmer med de under näst föregående år uppkomna kostnaderna enligtfastighetsnämndens bokslut. I de fall drift- och underhållskostnaderna härvidväsentligen avviker från beräkningsgrunden, skall justering göras för närmastkommande femårsperiod. Kontroll och justering av hyresbelopp skall även utförasvid annan tidpunkt när part så önskar. Hyran skall beräknas efter de faktiskakapitalkostnaderna. Erforderligjustering avseende kostnad för lånat kapitalgörs efter konvertering. Ränta på eget kapital beräknas efter gällandekommunlåneränta vid kon-trolllidpunkt; således och därefter vartfemte år. I övrigt kvarstår samma villkor som gäller förnärvarande enligt kontrakt 1 7201 014. II, Förvaltningsstyrelsensjörstag om återflyttning till (alt H) samt fastighetskontoretsjämförelse mellan detta alternativ och alternativ (alt S) Förvaltningsstyrelsen föreslåratt flyttartillbaka till ombyggda lokaler på och att ombyggnaden utförsenligt alternativ 2 i , I sina överväganden anförstyrelsen bl, a. följande. vid är behagliga ochi stort sett välfungerande, expansionsmöjligheterna är mindre tillfredsställande,exteriören är från synpunkt närmast anonym, vid ett kvarblivandesynes den lämpligaste lösningen vara förhyrning på långtidskontrakt, vilketinnebär att inte helt fritt förfogar över sina lokaler.