bet · FY01LU12 · 1975-12-31 00:00:00 — De nya bestämmelserna skall ej tillämpas, närarvinge försatts i konkurs genom beslut som meddelats före lagensikraftträdande. Lag om ändring i lagen(1915:218) om avtal och andra rättshandlingar Härigenom förordnas att 23 § lagen (1915:218) omavtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område skall ha nedanangiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Varder fullmaktsgivarens egen- Varder fullmaktsgivarens egen- dom avträdd tillkonkurs, äge dom avträdd till konkurs, har tredje man ickeå rättshandling, som rättshandling, som fullmäktigen fö- fullmäktigen företager, grunda nå- retager, icke större verkan mot kon- gon rätt av beskaffenhet att kunna kursboet än den skulle haft, om full göras gällande ikonkursen. maktsgivaren själv företagit den. fullmakten sådan somavses i 18 §, kan rättshandlingen ej göras gäll ande mot boet, om fullmäktigen ägde eller bort äga kännedom om konkursen när han företog rätts- handlingen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1914:45) om kommission,handelsagentur och Härigenom förordnas att 47 och 55 §S lagen (1914:45) omkommission, handelsagentur och handelsresande skall ha nedan angivna lydelse. / händelse av kommittentens eller komrnissionärens konkursskall kommissionärens uppdrag anses förfallet den dag offentlig stämning åborgenärerna utfärdades. Försättes kommittenten eller kommissionären i konkurs,skall kommissionärens uppdrag anses förfallet. Utan hinder av kommittentenskonkurs får dock kommissionären göra uppdraget gällande för tiden intillutgången av dagen efter den då kungörelse om konkursbeslutet var införd iPost- och , om han ej tidigare ägde eller bort äga kännedom omkonkursen. Utan hinder därav att kommissionärens uppdrag återkallatseller av annan anledning upphört och att han förty icke är berättigad att förfogaöver gods, som av honom innehaves för kommittentens räkning, skall, där hanändock säljer eller annorledes förfogar över sådant gods, förfogandet gällatill förmån för tredje man, som vid sitt förvärv varken ägde eller bort ägakännedom om att uppdraget upphört och att i följd därav förfogandet varoberättigat. Skedde förfogandet efter det kommissionärens uppdrag förfallit iföljd av hans eller kommittentens konkurs, må tredje man ej åberopa, att hansaknade kännedom om konkursen. Utan hinder därav att kommissionärens uppdrag återkallatseller av annan anledning upphört och att han förty icke är berättigad attförfoga över gods, som av honom innehaves för kommittentens räkning, skall,där han ändock säljer eller annorledes förfogar över sådant gods, förfogandetgälla till förmån för tredje man, som vid sitt förvärv varken ägde eller bortäga kännedom om att uppdraget upphört och att i följd därav förfogandet varoberättigat. Om kcmmissionärens uppdrag förfallit till följd avkommittentens konkurs, skall dock rättshandling som kommissionären företagericke på grund av bestämmelsen i första stycket ha större verkan mot konkursboetän den skulle haft, om kommittenten själv företagit den. Har uppdragetförfallit därför att kommissionären försatts i konkurs, äger tredje man ejåberopa bristande kännedom om konkursen i vidare mån än han kunnat göra, omgodset tillhört kommissionären. Denna lag träder i kraft . lagen (1927:77)om försäkringsavtal Härigenom förordnas att 117 Slagen (1927:77)omförsäkringsavtal skall ha nedan angiven lydelse. Försättes försäkringstagaren i konkurs efter ansökan, somgjorts innan förflutit från försäkringsavtalets ingående, och har hanunder före konkursansökningen eller senare till betalningav premie för försäkring, som enligt 116 § ej kan göras till föremål förutmätning, använt belopp, som vid den tid, då betalningen skedde, ej stod iskäligt förhållande till hans villkor, äge konkursboet hos försäkringsgivarenutkräva vad sålunda för mycket er-lagts, i den mån tillgodohavandet hos dennedärtill förslår. Har ej försäkringstagaren lämnat konkursboet samtycke tillbeloppets utkrävande, åligger det konkursboet att för prövning av dess rättinom från första borgenärssammanträdet instämma försäkringstagaren. Har konkurs föregåtts avförordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847)) och har konkursansökningengjorts från det att verkan av god-mansförordnandet förfölleller, när förhandling om offentligt ackord Försättes försäkringstagaren i konkurs efter ansökan, somgjorts innan förflutit från försäkringsavtalets ingående, och har hanunder före konkursansökningen eller senare till betalningav premie för försäkring, som enligt 116 § ej kan göras till föremål förutmätning, använt belopp, som vid den tid, då betalningen skedde, ej stod iskäligt förhållande till hans villkor, äge konkursboet hos försäkringsgivarenutkräva vad sålunda för mycket erlagts, i den mån tillgodohavandet hos dennedärtill förslår. Har ej försäkringstagaren lämnat konkursboet samtycke tillbeloppets utkrävande, åligger det konkursboet att för prövning av dess rättväcka talan mot försäkringstagaren. Beträffande sådan talan äga bestämmelsernai 40 b § konkurslagen (1921:225) motsvarande tillämpning. Har konkurs föregåtts av förordnande av god man enligt ackordslagen(1970:847) eller förordnande av boutredningsman, skall vad som enligt förstastycket gäller om tiden för konkursansökningen avse den i 29 § konkurslagenförså- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse följt, ackordsfrågan a vgjordes, skall dant fallangivna fristdagen. vad som i första stycket sägs om konkursansökningen i stället Bestämmelserna i första och andrastyckena om konkurs äga motsvarande tillämpning om i stället offentligt ackordfastställts. I fråga om talan med anledning av ackordsförhandling äga 17 och 18§ § ackordslagen (1970:847) motsvarande tillämpning. Ej må krav, varom nu är sagt, göras gällande till förfångför förmånstaga-re vars insättande jämlikt 102 § ej må återkallas. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gällerfortfarande om konkurs beslutats eller offentligt ackord fastställts förelagens ikraftträdande. I fråga om premiebetalning som ägt rum före denna tidpunktfår äldre bestämmelser åberopas om det medför att betalningen ej får utkrävas. Lag omändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenom förordnas att 14 och 19 skall ha nedan angivnalydelse. lagen(»936:8») om skuldebrev I fråga om skuldebrev till viss man eller order vare lag samma, där överlåtelsen var verkställd av den som enligt 13 § skulle förmodas äga rätt att göra fordringen gällande, elle:r av någon som skäligen kunde hållas för denne eller antagas vara berättigad att handla å hans vägnar. Huruvida tidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindre särskild anledning därtill föreligger. Har skuldebrev som är ställt till innehavaren blivit avnågon som hade det i händer överlåtet och kommit i förvärvarens besittning;finnes sedan att överlätaren ej var rätte borgenären eller behörig att å dennesvägnar förfoga över skuldebrevet, vare nye innehavaren ändock ansedd för rättborgenär, utan så är att han visste att den andre ej ägde överlåta handlingen,eller han åsidosatt den aktsamhet som, ef ner omständigheterna, skäligen bortiakttagas. Har skuldebrev som är ställt till innehavaren blivit avnågon som hade det i händer överlåtet och kommit i förvärvarens besittning;finnes sedan att överlåtaren var i konkurs eller att han ej var rätte borgenäreneller behörig att å dennes vägnar förfoga över skuldebrevet, vare nyeinnehavaren ändock ansedd för rätt borgenär, utan så är att han visste att denandre ej ägde överlåta handlingen, eller han åsidosatt den aktsamhet som, efteromständigheterna, skäligen bort Har skuldebrev som är ställt tillinnehavaren infriats hos den som hade det i besittning, och visar sig sedan atthan icke var rätte borgenären eller behörig att ådennes vägnar uppbärabeloppet, vare betalningen ändock gill, utan så är att gäldenären visste attbeloppet kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som, efteromständigheterna, skäligen bort iakttagas. Har skuldebrev som är ställt tillinnehavaren infriats hos den som hade det i besittning, och visar sig sedan atthan var i konkurs eller att han icke var rätte borgenären eller behörig att ådennes vägnar uppbära beloppet, vare betalningen ändock gill, utan så är attgäldenären visste att beloppet kom i orätta händer eller åsidosatt denaktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort iakttagas. I fråga om skuldebrev till viss maneller order vare lag samma, där betalningen uppbars av den som enligt 13 §skulle förmodas äga rätt att göra fordringen gällande, eller av någon somskäligen kunde hållas för denne eller antagas vara berättigad att handla å hansvägnar. Huruvida överlåtelse som åberopas av innehavaren är äkta och i övrigtgiltig, vare gäldenären ej pliktig att pröva, med mindre särskild anledningdärtill föreligger. Denna lag träder i kraft den ». De nya reglerna tillämpas ävenbeträffande skuldebrev som tillkommit före ikraftträdandet, om rättshandlingsom avses i 14 eller 19 § företagits efter nämnda tidpunkt. Lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag Härigenom förordnas att 36 § I mom. lagen (1944:705) omaktiebolag skall ha nedan angivna lydelse. I mom. Har aktiebrev, som är ställttill innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommiti förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren ej var rätteaktieägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga över aktiebrevet, ägenye innehavaren ändock företräde till aktien, utan så är att han visste, attden I mom. Har aktiebrev, som är ställttill innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtet ochkommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren var i konkurseller att han ej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennes vägnarförfoga över aktiebrevet, äge nye innehavaren ändock företräde till aktien,utan så är att Nuvarande lydelse Förestagen lydelse andre ej ägde överiåta handlingen, han visste, att denandre ej ägde eller han åsidosatt den aktsamhet överlåta handlingen, eller han som, efter omständigheterna, skäJi- åsidosatt den aktsamhet som, efter gen bort iakttagas. omständigheterna, skäligen bort I fråga om aktiebrev till viss manvare lag samma, där den som verkställde överlåtelsen kunde till stöd för sinrätt åberopa lydelsen av sammanhängande, till honom fortgående skriftligaöverlåtelser till viss man eller in , eller han skäligen kunde hållas förden, å vilken aktiebrevet var ställt eller senast överlätet, eller antagas varaberättigad att handlaådennes vägnar. Huruvida tidigare överlihelse är äkta ochi övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindre särskildanledning därtill föreligger. Vad nu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock ifråga om pantsättning av dylik handling. Denna lag träder i kraft . De nya reglerna tillämpas ävenbeträffande tidigare utgivna aktiebrev och bevis som avses i 36 S 4 mom., omöverlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lag om ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse Härigenom förordnas att 32 § 1 och 3 mom. lagen (1948:433)om försäkringsrörelse skall ha nedan angivna lydelse. / mom. Har aktiebrev blivit av någon, som hade det ihänder, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att densom verkställde överlåtelsen ej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennesvägnar förfoga över aktiebrevet, äge nye innehavaren ändock företräde tillaktien, där han var i god tro och överlåtaren kunde till stöd för sin rättåberopa lydelsen av sammanhängande, till honom fortgående skriftligaöverlåtelser till viss man eller in . / mom. Har aktiebrev blivit av någon, som hade det ihänder, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning: finnes sedan, att densom verkställde överlåtelsen var i konkurs eller att han ej var rätte aktieägareneller behörig att å dennes vägnar förfoga över aktiebrevet, äge nyeinnehavaren ändock företräde lill aktien, där han var i god tro och överlåtarenkunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande, till honomfortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förvärvaren skall anses hava variti ond tro, ej allenast där han visste, att den, som verkställde överlåtelsen,icke var den, å vilken handlingen var ställd eller senast överlåten, ellerberättigad att handla å dennes vägnar, utan ock där han försummat att medskälig omsorg pröva, huruvida sä var fallet. Huruvida tidigare.överlåtelse äräkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindresärskild.anledning därtill föreligger. Vad nu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock ifråga om pantsättning av dylik handling. Vad i 1 och 2 mom. är stadgat om aktiebrev skalläga motsvarandetillämpning i fråga om interimsbevis, så ock beträffande teckningsrättsbevisoch delbevis, som avses i denna lag, där det är ställt till viss man. Är teckningsrättsbevis eller delbevis ställt tillinnehavaren och har det blivit av någon, som hade det i händer, överlåtet ochkommit i förvärvarens besittning: finnes sedan, att överlåtaren ej var rätteägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga över beviset, äge nye innehavarenändock företräde till beviset, ulan så är att han visste, att den andre ejägde överlåta handlingen, eller han åsidosatt den aktsamhet som, efteromständigheterna, skäligen bort iakttagas. Vad nu är sagt om överlåtelse avteckningsrättsbevis och delbevis, som är ställt till innehavaren, gälle ockbeträffande pantsiittning av dylikt bevis. Ärteckningsrättsbevis eller delbevis ställt till innehavaren och har det blivitav någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarensbesittning; finnes sedan, att överlåtaren vari konkurs eller att han ej varrätte ägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga över beviset, äge nyeinnehavaren ändock företräde till beviset, utan så är att han visste, att denandre ej ägde överlåta handlingen, eller han åsidosatt den aktsamhet som, efteromständigheterna, skäligen bort iakttagas. Vad nu är sagt om överlåtelseavteckningsrättsbevis och delbevis, som är ställt till innehavaren, gälle ochbeträffande pantsättning av dylikt bevis. Denna lag träder i kraft . De nya reglerna tillämpas ävenbeträffande tidigare utgivna aktiebrev och bevis som avses i 32 S 3 mom., omöverlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom förordnas att 24 S lagen (1955:183) ombankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Har aktiebrev blivit av någon. Har aktiebrev blivit av någon. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som hade det i händer, överlätet och som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittni:ag kommit i förvärvarens besittning och finnes sedan, att den, som verk- ochfinnes sedan, att den, som ställde överlåtelsen, ej var rätte ak- verkställdeöverlåtelsen, var i kon- tieägaren eller behörig att å dennes kurseller att han ej var rätte aktie vägnar förfoga över aktiebrevet, ägareneller behörig att å dennes äger nye innehavaren ändock före- vägnarförfoga över aktiebrevet, trade till aktien, där han var i god äger nye innehavaren ändock före- tro, och överlåtaren kunde till stiid trade till aktien, där han var i god för sin rätt åberopa lydelsen av sam- tro,och överlåtaren kunde till stöd manhängande, till honom fortgåen- försin rätt åberopa lydelsen av sam- de skriftliga överlåtelser till viss manhängande,till honom fort- man eller in . gående skriftliga överlåtelser till viss maneller in . Förvärvaren skall anses hava variti ond tro, ej allenast där han visste, all den, som verkställde överlåtelsen,icke var den, å vilken handlingen var ställd eller senast överläten, ellerberättigad att handla å dennes vägnar, utan ock där han försummat att medskälig omsorg pröva, huruvida så var fallet. Huruvida tidigare överlåtelse äräkta och i övrigt giltig, är förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindresärskild anledning därtill föreligger. Vad nu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gäller ock ifråga om pantsättning av dylik handling. Har den, som till grund för förvärv av aktiebrev åberopatannat fång än överlåtelse, blivit införd i aktieboken, skall vid senareöverlåtelse eller pantsättning av aktiebrevet vad förut i denna paragraf ärstadgat äga tillämpning jämväl med avseende å förstnämnda fång. Överlåtelse eller pantsättningav aktiebrev ärej gällandemot överlålarens eller pantsättarens borgenärer, med mindre den till vilkenöverlåtelse eller pantsättning skett fått handlingen i besittning. Denna lag träder i kraft . De nya reglerna tillämpas ävenbeträffande tidigare utgivet aktiebrev, om överlåtelse eller pantsättning sketiefter nämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1970:596) om förenkladaktiehantering Härigenom förordnas att 23 § lagen(1970: 596) om förenklad aktiehantering skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 S Visar det sig att den som fått utdelning ellerhandling enligt 22 S saknade rätt därtill, skall aktiebolaget likväl anses hafullgjort sin skyldighet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i första stycket sägs gäller ej om aktiebolaget eller värdepapperscentralen hade kännedomom att utdelningen eller handtingen kom i orätta händer eller åsidosatt denaktsamhet som efter omständigheterna skäligen bort iakttagas, 2. mottagaren var i konkurs eller 2. mottagaren varomyndig, omyndig. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i ackordslagen (1970:847) Härigenom förordnas att 20 § ackordslagen (1970:847) skallha nedan angivna lydelse. Borgenär som förvärvat sin fordran hos gäldenären innanförhandling om offentligt ackord beslutats får utan hinder av ackord användafordringen till kvittning mot skuld som han då hade till gäldenären. Den som förvärvat fordran motgäldenären genom avtal med tredje man innan ansökan omförordnande av god man gjordes eller senare har ej rätt till kvittning enligtförsta stycket, om han vid tiden föravtalet stod i skuld hos gäldenären ochhade skälig anledning antaga att gäldenären varpå obestånd. Rätt tillkvittning har ej heller borgenär som, sedan han erhållit sin fordran, undernämnda tid satt sig i skuld hos gäldenären och därvid hade skälig anledningantaga att gäldenären varpå obestånd. Den som hade fordran hos gäldenärennär förhandling om offentligt ackord beslutades får, även om fordringen ej ärförfallen till betalning, använda den till kvittning mot fordran somgäldenären då hade mot honom. Detta gäller dock ej, om kvittning är uteslutenpå grund av fordringarnas beskaffenhet eller undantagen enligt vad som sägsnedan. Om fordran mot gäldenären förvärvats genom överlåtelsefrån tredje man senare än före ansökningen om förordnande av godman eller, såvitt angår dödsbo, före ansökan om boets avträdande till förvaltningav boutredningsman och i det senare fallet ansökningen om förordnande av godman följt från att boutredningsman förordnats, får den ejanvändas till kvittning mot fordran som gäldenären hade när borgenären förvärvadesin fordran. Detsamma gäller, om fordran mot gäldenären förvär- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse väts tidigare genom sådant fång och borgenären då hadeskälig anledning antaga att gäldenären var på obestånd. Borgenär, som satt sig i skuld till gäldenären undersådana omständigheter att det är att jämställa med betalning med annat änsedvanliga betalningsmedel, får ej kvitta, i den mån sådan betalning hadekunnat bli föremål för återvinning. Fordran på ersättning vilken tillkommer borgensman ellerannan med anledning av förpliktelse som han infriat (regressfordran) anses vidtillämpning av vad som sägs ovan ha förvärvats närhans förpliktelse grundades. Överlåter gäldenären, sedan förhandling om offentligtackord beslutats, fordran så att borgenär därigenom förlorar rätt tillkvittning, skall han gottgöra borgenären därför. Denna lag träder i kraft . Har förhandling om offentligtackord beslutats före lagens ikraftträdande, tillämpas äldre bestämmelser.Äldre bestämmelser får också åberopas, om borgenären ägt kvitta enligt dessabestämmelser och fordringarna stod mot varandra vid lagens ikraftträdande. Lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931) Härigenom förordnas att 33 §a.ktiefondslagen (1974:931) skall ha nedan angivna lydelse. I fråga om fondandelsbevis gäller, om annat ej följer avdenna lag, i tillämpliga delar vad i lagen (»936:81) om skuldbrev föreskrivesom löpande skuldebrev. Om utdelningskuponger till fondandelsbevis finnsbestämmelser i 24 och 25 §S lagen om skuldebrev. Utfärdas fondandelsbevis utanuldelningskuponger och innehåller foiKlbestäminelscrna föreskrift att den som ifondbolagets register över innehav av fondandelar är antecknad såsom ägare avfondandel är behörig atl uppbära på andelen belö-paiidi; utdelning, skallbetalning av ,jtdelning till denne anses giltig, ä-vcn om han saknade rätt tillutdelningen. Vad nu sagts gäller dock ej, 0111 fondbolaget hade kännedom om Utfärdas fondandelsbevis utan utdelningskuponger ochinnehåller fondbestämmelserna föreskrift att den som i fondbolagets registeröver innehav av fondandelar är antecknad såsom ägare av fondandel är behörigatt uppbära på andelen belöpande utdelning, skall betalning av utdelning tilldenne anses giltig, ä-ven om han saknade rätt till utdelningen. Vad nu sagtsgäller dock ej, om fondbolaget hade kännedom om att utdelningen kom i orättahänder eller åsidosatt den aktsamhet som efter omständigheterna skäligen bortiakttagas eller om mottagaren var omyndig. lag triider i kraft den . I motionen 1975:1823 av () yrkas attriksdagen beslutar 1. att 39 a § iförslaget till lag om ändring i konkurslagen utformas så, att därur klartframgår atl gäldenär icke kan anses skyldig atl utge ränta på ålerburen egendomom han kan visa att han själv inte hållit den räntebärande, 2. atl geregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande tolkningen av deparagrafer i förslaget till ny konkurslag som reglerar närståendekretsensomfattning och återvinningsbar egendom, 3. atl ge regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande tolknings-tillämpning av 4 i;konkurslagen. 1 motionen 1975:1824 av () yrkas attriksdagen beslutar anhålla hos regeringen om alt 29af? andra stycket 3.förslaget lill lag om ändring i konkurslagen skall utgå. Vår nuvarande konkurslag (KL) tillkom . Denhar varit föremål för vissa partiella reformer men är i sinahuvuddrag oförändrad. Sedan konkurslagens tillkomst har emellertid detekonomiska livet förändrats väsentligt. Delta har medfört alt konkurslagen imånga avseenden framstår som otidsenlig och svårtillämpad. En revision avkonkurslagen är följaktligen en angelägen reform. Ipropositionen läggs fram - som en första etapp på vägen mot en ny konkurslag ~förslag lill en revision av i första hand den materiella konkursräiten.Förslaget rör konkursgrunderna, gäldenärens rådighet över sin egendom(legitimation), återvinning till konkursbo, kvittning under konkurs ochsolidariska skuldförhållanden. Härutöver behandlas också förfarandet iinledningsskedet av konkurs. Närdet gäller konkursgrunderna, gäldenärenslegitimation och det inledande förfarandet innefattar de föreslagna reglernaendast relativt begränsade nyheter. 1 fråga om återvinning till konkursbo ochkvittning under konkurs innebär förslaget däremot en genomgripande omarbetningav gällande rätt. Propositionen bygger på lagberedningens avgivnabetänkande Utsökningsrätt X(SOU 1970:75), som mottagits positivtvid remissbehandlingen. Beträffande det närmare innehållet i propositionensförslag hänvisar utskottet till den redogörelse härför som intagits ovari på s.1-3. Lagrådethar som allmänt omdöme om det till lagrådet remitterade förslaget tilllagändringar uttalat att de lösningar i sak av de behandlade frågorna somförslaget innehåller är väl genomtänkta och att det även i redaktionelltavseende fyller högt ställda anspråk. Lagrådet har emellertid tillagt att avrättsmateriens beskaffenhet följeratt innebörden av lagbestämmelser i ämnetinte alltid är så lätt att uppfatta. Utskottet vill för sin del ansluta sigtill dessa uttalanden.