bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Inte hellerkan man veta när de amerikanska staternas organisation är beredd attinställa sin handelsblockad mot . Utskottetfinner därför inte skäl atl frångå den bedömning av biståndsbehovet som gjortsi propositionen och som för övrigt överensstämmer med SIDA:s förslag. Utskottetdelar emellertid förhoppningen att på blir oberoende avbistånd och att andra samarbelsformer mellan våra länder kan utvecklas. Underhänvisning till det som anförts avstyrker utskottet motionerna 246 och 729,båda såvitt nu är i fråga. DemokratiskaRepubliken (DR V) Föreliggande motionsyrkanden avser delsplaneringsramen för nästa budgetår, dels det i propositionen beskrivnaskogsindustriprojektet. Imotionerna 246 och 729 förordas samma planeringsram som SIDA har föreslagit,dvs. kr., medan i propositionen föreslagits 225 milj. kr. I motionen733 yrkas all 300 milj. kr. anvisas lill DRV. Avföredragning inför ulskollel har framgått att inriktningen av det långsiktigautvecklingssamarbetet med DRV under del gångna året har tagit fast form. Underde närmaste 4-5 åren kommer resurserna atl i huvudsak utnyttjas förskogsindustriprojektet och för stöd till hälsoseklorn inklusive familjeplanering.Återstoden används för importfinansiering. Andelen svenska varor och tjänster ibiståndet lill DRV är större än lill något annat land och beräknas under1975/76 uppgå lill av totalramen. Genomförandet avskogsindustriprojektet och uppförandel av ett barn- sjukhusi har inletts, medan byggandet av ett vuxensjukhus beräknas kunna startainom kort. Härigenom kommer de reserverade medlen för DRV attlas i anspråk. Moldenna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 246, 729 och 733 i vad avserberäkning av planeringsramen för Demokratiska Republiken . 1motionen 246 hemställs atl förhandlingar upptas med DRV:s regering i syfte attmöjliggöra att ansvaret lor skogsindustriprojektet möjligt övertas avnordvietnameserna själva. Motionärerna menar alt man därigenom kan minskariskerna för en icke överskådlig prisstegring saml all biståndskrafter inomeller utom SIDA skulle kunna frigöras för mera angelägna uppgifter. Riksdagenkonstaterade (UU 1974:3) alt vårt land kan komma alt bestrida betydligtmer än för denna insats som under en följd av år kommerall ställa stora krav, delvis av principiellt nytt slag, på de i insatsernadeltagande svenska parterna. I utrikesutskottets betänkande erinrades ianslutning därtill om gällande regler för parlamentarisk insyn i denlångsiktiga bisiåndsplaneringen för de enskilda mottagarländerna. Delkonstaterades alt ulskollel i fortsättningen torde få kännedom om särskiltbetydande insatser i god lid innan de blir föremål för beslut som binderSverige i förehållande till vederbörande mottagariand. Avföredragningar inför utskottet har framgått alt DRV:s regering fäster stor viktvid skogsindustriprojektet och vid det svenska stödet till projektetsutförande. Ingenting lyder på atl det inom ramen för detta projekt kommer attbli fråga om svenska insatser som skulle vara oförenliga med våra biståndspoliliskaprinciper. Därför finns inte heller skäl alt diskutera förslag om förhandlingarav den art som Rireslås i motionen 246. Motionen avstyrks i denna del. Imotionen 729 uttalas att skogsiindustriprojektet strider mot debistånds-politiska riktlinjer som motionärerna förordar -decenlraliseringstanken -och atl projektet skulle ha uppenbart negativakonsekvenser i ekologiskt, regionalpolitiskt och socialt avseende. Motionärernauttalar all det är angelägel att allt görs för atl motverka dessakonsekvenser. Utskottethar fått del av en promemoria som upprättats inom SIDA beträffande de frågorsom berörs i motionen 729. I promemorian framhålls följande: Om man först ser till projektets konsekvenser påekologin, kan man iaktta en klart positiv effekt av de skogsplanteringar ochskogsåtgärder som redan igångsatts och som kommer att vidare utvecklas. Genomalt plantera ca lövträd kommer motsvarande arealer altskyddas mol erosion. Experimenten med andra trädarter kommer alt ge resultat iform av ytteriigare planteringar, och lärdomar kommer att vinnas som har betydelseockså för skogsnäringen i allmänhet i DRV. Naturligtvisutgör utsläppen av industriellt avlopp en risk för nedsmutsning. Vi har dock iSverige kommit mycket långt när det gäller metoder allrena utsläpp från skogsindustrier, och den svenska insatsen i projektetinbegriper ett högklassigt reningsverk för fabriken i . Beträffandede etniska minoriteternas ställning kan nämnas, alt stora delar av det områdesom nu skall användas för ett rationellt skogsbruk redan har övergivits av deetniska minoriteter som tidigare idkat svedjebruk där. Marken har övergivitsdärför all den blivit totalt "utsugen", oanvändbar med mindre denregenereras genom lämpliga åtgärder. Svedjebrukförekommer i råvaruområdena längst upp i nordväst, som kommer att levererabambu för projektet, men som upphör atl ha denna funktion närfabriken senare utnyttjar planterade lövskogar och tallskogar på kortareavstånd från fabriken. Beträffandesvedjebruket i allmänhet har vi atl rätta oss efter regeringens politik atlförr eller senare bringa denna odlingsform lill upphörande. I samband därmedkommer regeringen att bereda de personer som ägnat sig åt denna brukningsformannan och ur ekonomisk och ekologisk synpunkt nyttigare sysselsättning. Iövrigt kan beträffande de regionalpolitiska konsekvenserna sägas, att etableringenav fabriken i utgör ett led i DRV-regeringens strävanden att skaffanya arbetstillfällen i mera glesbefolkade områden åt den befolkning som bor ideltaområdet. Staden , 2 mil sydost om , etablerades som ettled i dessa strävanden i slutet av 1950-talel. Beträffandesysselsättningseffekterna av projektet kan det sägas atl de väsentligatillskotten av nya arbetstillfällen kommer inom skogssektorn. Här räknar manmed 4 000-7 000 nya arbetstillfällen inom ett mycket stort område - ungefär såstort som . Arbetsuppgifterna gäller planering, avverkning,vägbyggande, transporter och skogsskötsel. Inom industrin beräknas ca 1 000personer få anställning under driflsskedet. Det är svårt att jämföra detta talmed svenska förhållanden. Man kan utgå ifrån att en fabrik av dennastorleksordning skulle drivas med färre anställda i än i DRV, kanskehälften så många. Under beredningsarbetet har man tänkt på den här frågan ochidentifierat i varje fall några aktiviteter inom fabriken, som kan skötas påett förhållandevis arbetsintensivt sätt. Det gäller då arbeten utanför deegentliga fabriksbyggnaderna, t. ex. hela vedhanteringen. Innanförfabriksbyggnadernas väggar kan man kanske dubblera vissa poster avdriftssäkerhetsskäl, där man i skulle nöja sig med en person. Vadgäller själva teknologivalet hävdar vi att fabriken håller något som kanbeskrivas som god 60-talsstandard. DRV har motvilligt gått med på att inteanvända sig av de senaste landvinningarna inom tekniken för datastyrning avmaskiner. Att välja ett antal små massa- och papperspro-ducerande enheter voreatt fortsätta med den typ av skogsindustri som redan finns i DRV, som ju bestårav en mängd små fabriker som producerar kanske massa eller papper.Ingen återvinning av lignin äger rum i dessa fabriker, som därför är klartnegativa ur miljösynpunkt. Med hänsyn till kostnaderna föråtervinning ochreningsanläggningarskulle del vara orimligt att satsa på små enheter förmassatillverkning. Även beträffande tillverkningen av papper talar bådeekonomiska och ekologiska skäl för en anläggning av minst den storleksordningsom projektet har, I själva verket anser ju både vi och vietnameserna, attprojektet blir räntabelt först om man lar hänsyn till möjligheterna atl ökakapaciteten från nu förutsedda lill någonslans mellan 80 000 och 100000 lon. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet motionen 729 i denna del. I motionen 246 förordas alt samarbetet med Etiopienväsentligt byggs ut så snart läget där stabiliserats. Vidare föreslås atlEtiopien skall få en betydande del av det svenska katastrofbiståndet med tankepå den akuta nödsituation i vilken landei befinner sig. Motionärerna föreslåren planeringsram på 50 milj. kr för nästa budgetår, dvs. samma belopp somföreslagits i propositionen. Utskottelfinner alt de senaste månadernas händelseutveckling i gör det myckelsvårt alt bedöma rcirutsättningarna för del fortsatta utvecklingssamarbetetmed delta land. Utöver reguljärt bistånd har lämnat katastrofhjälpmotsvarande 8,7 milj. kr. under /74 och 4,3 milj. kr. underinnevarande budgetår med anledning av torkan och hungersnöden i landei.Utskottet har erfarit atl regeringen är beredd att vid behov ställa ytterligarekatastrofhjälp lill förfogande. Motionen 246 torde fåanses besvarad i denna del. I motionen 246 föreslås 35 milj. kr. somplaneringsram för /76. Förslaget överensstämmer med den i SIDA:sanslagsframställning angivna länderramen. Ipropositionen föreslås en finansiell ram om 40 milj. kr. Delsvenska biståndet har huvudsakligen bestått av varor till desjukstugor, skolor och s. k. folkaffärer som befrielserörelsen byggde uppinom de befriade områdena. PAIGC har blivit statsbärande parti i den nyasjälvständiga staten . Partiet har förklarat att utvecklingsansträngningarnaäven i fortsättningen i första hand skall inriktas på att höjalevnadsstandarden för folkel på landsbygden. I propositionen föreslås all Guinea-Bissaublir programland för svenskt bistånd. Medtanke på de goda erfarenheter som föreligger i fråga om utvecklingssamarbetetmed PAIGC och de stora behov som uppenbariigen föreligger i den nya statenGuinea-Bissau, avstyrker utskottet motionen 1975:246 i denna del. I motionerna 729 och 730 framläggs förslag lillplaneringsramar för om 260 resp. 250 milj. kr. I propositionen liksom imotionen 246 föreslås 230 milj. kr. Ipropositionen framhålls att tillhör de länder som har drabbats hårdastav den internationella prisutvecklingen. Felslagna skördar tvingar därtillIndien atl importera stora mängder spannmål. biståndsbehov har därförökat kraftigt. Med tanke på alt nuvarande påfrestningar på ekonomi kanförutses fortsätta, kan det bli aktuellt med extra insatser med Tillföljd av landets ökande skuldljänst har del totala netlobiståndel lill Indienminskal trots höjda bruttoanslag. Skuldkonsolidering hardärför blivit ett viktigt och ändamålsenligt biståndsinstrument för allmotverka denna utveckling och öka netlobiståndel. kommer även ifortsättningen att verka för att en långsiktig internationell skuld-konsolideringsöverenskommelsekommer lill stånd som avsevärt lättar skuldbörda. Eftersomdet framgått atl regeringen vid behov kommer all ställa katastrofhjälp tillförfogande för utanför planeringsramen, vill utskottet tillstyrka propositionensförslag om en planeringsram på 230 milj. kr. Av samma skäl avstyrks motionerna729 och 730 i denna del. I motionen 246 föreslås liksom i SIDA:sanslagsframställning en planeringsram om 70 milj. kr. för nästa budgetår. Ipropositionen föreslås 65 milj. kr. Propositionensförslag innebär en ökning med 5 milj. kr. i förhållande lill insatser underinnevarande budgetår. Utskottet avstyrkermotionen 246 i denna del. I motionen 251 föreslås att 50 milj. kr. anvisastill koalitionsregeringen i med inriktning på de grupper och områden somdrabbats hårdast av kriget. Avpropositionen framgår alt det innevarande budgetår lämnas ett humanitärtbistånd om 10 milj. kr. inriktat på de grupper och områden som drabbats hårdastav kriget. När erfarenheter har vunnits av det samarbete som inleds med ärregeringen beredd att överväga en utvidgning av det svenska biståndet. Medelhärför finns under anslagsposten för katastrofer m. m. Moldenna bakgrund avstyrks motionen 251. I motionen 730 hemställs att ifortsättningen skall ingå bland programländerna för svenskt bistånd. Avpropositionen framgår alt utbetalningarna av svenskt bistånd till Lesothounder /76 väntas öka lill 8 milj. kr. Biståndet ses som ell stödlill FN:s insatser i landei och planeras i anslutning lill FN:s landprogram.Därmed är ett särskilt svenskt landprogram obehövligt. fattningenav det svenska biståndet motiverar heller inte upprättandet av landprogram idetta fall. Mol denna bakgrundavstyrks motionen 730 i denna del. 1 motionen 246 föreslås en planeringsram på 50milj. kr., dvs. samma belopp som regeringen föreslagit. Motionärerna förordarvidare att samtal inleds med den nya regimen i Mogambique i syfte att utvecklaförutsättningarna för olika framtida svenska biståndsinsatser, vilka kan varaägnade atl stimulera den nya statens utveckling i riktning mol demokrati ochekonomiska framsteg. Ulskollelfinner all motionärernas förslag ansluter sig till gällande biståndspoliliskariktlinjer. Motionen 246 får därmed anses vara besvarad. I motionen 246 föreslås en planeringsram på 30milj. kr., dvs. samma belopp som föreslagils av SIDA, Imotionen 729 anförs atl det svenska biståndet lill trappades ned isamband med svåra inre orolighetersom gjorde praktiskt biståndsarbete omöjligt.Sedan nu stabila förhållanden åter råder finns goda skäl för vårt land allåteruppta del tidigare biståndet, ISIDA:s anslagsframställning framhålls följande beträffande det svenskabiståndet till : Del svenska utvecklingsbiståndet har under senaretid varit inskränkt lill stöd i form av personal och utrustning till ett sedanlänge pågående leleprojekt, det sista kvarvarande sedan tiden före deoroligheter som ledde lill delning. Därtill har katastrofhjälplämnats i form av vete. /75 barett belopp på 10 milj. kr.anvisats. Diskussioner om användningen av detta belopp pågår med Pakistansmyndigheter. Delbör övervägas att /76 öka biståndet lill till en nivå sombättre motsvarar landels storiek och behov. Ett fiertal förslag lill insatserhar framförts av . Behov föreligger emellertid av en mera grundligplanering av ett sådant bistånd genom diskussioner med de pakistanskamyndigheterna. Biståndet /75 bör kunna utgå i första hand i form avvarubistånd. I propositionen redovisas de biståndsinsatser somgenomförs under innevarande budgetår för sammanlagt 11,5 milj. kr. /76 beräknas ett bistånd på 20 milj. kr. a. kan fortsattaleveranser av vete bli aktuella, meddelas i propositionen. I1974 års belänkande rörande utvecklingssamarbetet (UU 1974:3) uttalade utrikesutskottetföljande: Av SlDA:s petila framgår atl verket harupprätthållit en beredskap för fortsalt bistång lill , när härförerforderiiga betingelser föreligger. Förnyadplanering av svenskt bistånd lill beräknas ske under innevarandebudgetår. Biståndsbehovet är påtagligt. Svenskt bistånd skulle kunna utgå iform av stöd till exempelvis familjeplaneringsprogram, oljeväxtodling,seminavel saml yrkesutbildning. Varubistånd kan visa sig utgöra en lämpligbiståndsform, framhåller SIDA. Ulskollelfinner, mol bakgrund av tidigare erfarenheter av insatser i Pakistanoch den beredskap som råder i fråga om planeringen av fortsatta insatser, altförutsättningar föreligger för en utbyggnad av utvecklingssamarbetet mednämnda land. Utskottel vill erinra om alt den ekonomiskautvecklingen i lidit ell bakslag genom den förödande översvämning somdrabbade landet . Stora skador uppstod bl. a. på livsmedelslageroch växande grödor. Oljekrisen har drabbat genom kraftigt höjdapriser på petroleumprodukter, handelsgödsel, vete och industriprodukter. Motdenna bakgrund tillstyrks motionen 246 om en planeringsram på 30 milj. kr. Motionen 729 torde i denna del få anses besvarad. 1 motionen 330 anförs bl. a. alt den peruanskautvecklingspolitiken och landets behov svarar väl mol de målsättningar somgäller för svenskt bistånd. När en utvidgning av länderkretsen för svensktbistånd blir aktuell bör den la kontakt med den peruanskaregeringen för diskussioner om framtida utvecklingssamarbete på grundval avsvenskt tekniskt bistånd. Utskottelkonstaterar att inga svenska insatser tidigare varit aktuella i . Kriteriernaför valet av nya mottagarländer utreds av den biståndspolitiska utredningen. Iavvaktan på dess resultat bör enligt utskottets mening stor återhållsamhetiakttas beträffande större biståndsprogram i nya mottagarländer. Mot denna bakgrundavstyrks motionen 330. Imotionen 246 föreslås en planeringsram om 20 milj. kr. Imotionen 729 anförs alt det svenska biståndet lill trappades ned isamband med inre oroligheier, vilka gjorde praktiskt biståndssamarbeteomöjligt. När nu stabila politiska förhållanden torde ha inträtt, finns godaskäl att återuppta det tidigare biståndet. Imotionen 730 förordas en undersökning av förutsättningarna för ökat biståndlill . Av propositionen framgårföljande. Krediter på sammanlagt 50 milj. kr.lämnades åren 1966 resp. 1970 till för vattenprojekt. Till FN:shjälpprogram för flyktingar och hemlösa i södra har bidragit medsammanlagt 7 milj. kr. Som en fortsättning på det humanitära biståndet till södraSudan har 10 milj. kr. anvisats för innevarande budgetår. En del av dessa medelkan väntas bli utnyttjade under innevarande och nästa budgetår. De planer somutarbetas i samarbete med FN:s representanter i kan komma att motiveravissa ytterligare medel under /76. Utskottet vill erinra om altriksdagen uttalat (UU 1974:3) önskemål om en aktiv prövning av möjligheternaalt göra fortsatta biståndsinsatser i . Av det som sägs i propositionendrar utskottet slutsatsen atl ytteriigare utredning krävs innan konkretaförslag kan framläggas för ytteriigare insatser i detta land, därbiståndsbehoven uppenbariigen är mycket stora. Motionerna 246, 729 och 730 torde få anses besvarade,samtliga såvitt nu är i fråga. I motionen 730 Förordas atlSwaziland skall bli programland för svenskt bistånd. Enligt propositionen väntas utbetalningarna av svensktbistånd till under nästa budgetår öka till 8 milj. kr. Biståndet sessom ett stöd till FN:s insatser i landei och planeras i anslutning till FN:slandprogram. Därmed är ett särskilt svenskt landprogram obehövligt.Omfattningen av det svenska biståndet motiverar heller inte upprättandet avlandprogram i detta fall. Mot dennabakgrund avstyrks motionen 730 i denna del. Av propositionen framgår följande. Under /74 lämnades 20 milj, kr, i biståndlill återuppbyggnaden av de områden i som kontrolleras av den Provisoriskarevolutionära regeringen (PRR). Det svenska stödet avsåg hälso-, skogs- ochvägtransporiseklorerna och lämnades i form av varor. För innevarande budgetår uppgår biståndet till PRR till 30milj. Stödet utgörs av varor med användning bl. a. inom jordbruk, vägbyggnadoch hälsovård samt för alt avminera bombade områden. Inom PRR:s utvecklingsplanering ges en avgörande betydelseåt självförsörjning inom livsmedelsområdet. Stora samhällsinvesteringar avsesäven göras i bl. a. vägar, broar, skolor och hälsocentraler. Landets egnaresurser för återuppbyggnaden av samhällets infrastruktur är fortfarandebegränsade. /76 förordas alt del svenska biståndet lill PRR bör ökas till 50milj. och att del i möjligaste mån utformas som ett långsiktigtutvecklingssamarbete. Vidare framgår av propositionen att /74 fortsatt bidrag om 1,5 milj. kr. lämnades genom FrikyrkanHjälper till De förenade buddistkyrkorna i för hjälp tillflyktingar. Det sammanlagda svenska bidraget lill denna verksamhet uppgårdärmed till 3 milj. kr. Motionerna246 och 730 berör fördelningen av biståndet mellan olika delar. Imotionen 246 uttalas alt planering bör igångsättas för en mera rättvisfördelning mellan och saml mellan de av PRR och Saigonkontrollerade områdena. Under nuvarande oroliga förhållanden -slridshand-lingarna har återigen ökat - finns det inget skäl att öka biståndetlill PRR. Det föreslagna beloppet bör avse humanitära insatser över helaSydvietnam, anser motionärerna. Imotionen 730 förordas alt stödet lill humanitära insatser i viaFrikyrkan Hjälper bör fortsätta. För detta ändamål föreslås ett belopp av 5milj. Utrymme härför kan beredas genom omdisponeringar inom ramen föranslaget till katastrofhjälp och lill , framhåller motionärerna. Stridernai har åter blossat upp. och befolkningen har utsatts för nyalidanden. Av allt att döma är fiyktingproblemet större än någonsin, icke minstinom det område som Saigonregeringen kontrollerar. Regeringenhar beslutat tillmötesgå en framställning från Sydvietnamsprovisoriska revolutionära regering (PRR) om humanitärt bistånd till ettsammanlagt värde av 12 milj. kr. Framställningen avser huvudsakligen livsmedeloch mediciner. FN:sgeneralsekreterare har vädjat om bistånd för de hjälpinsatser som genomförsi av FN:s fiyktingkommissarie () och av ().Regeringen avser alt som svar på denna vädjan ställa 10 milj. kr. tillförfogande för dessa organisationers hjälp till de olika parterna i Sydvielnamoch Cambodja. Vidarekommer regeringen atl ställa I milj. kr. till Svenska Röda korsels förfogandeför de internationella rödakorsinsalserna i och Cambodja. Diskussionerpågår även mellan och Frikyrkan Hjälper om möjligheternalill ett utvidgat stöd genom De förenade buddistkyrkorna i Sydvielnam.Regeringen är beredd att lämna ytteriigare bidrag så snart uppgifter erhållitsom möjligheterna för buddistkyrkorna atl göra en effektiv katastrofinsatsi . Utskottetfinner att av del belopp som i propositionen föreslagits för bilateraltutvecklingssamarbete 5 milj. kr. bör anslås till insatser för fiyktingar genomFrikyrkan Hjälper, avseende ytteriigare stöd genom De förenade buddistkyrkornai . Därutöver torde insatser för fiyktingar i de olika delarna avSydvielnam vid behov få bestridas med katastrofhjälps-medel. Medhänvisning lill det som här anförts tillstyrks motionen 730 och avstyrksmotionen 246, båda såviit nu är i fråga. 1motionen 733 föreslås att 150 milj. kr. skall anvisas till PRR. Med hänvisninglill vad som tidigare anförts avstyrks motionen i denna del. I motionerna 246 och 729 föreslås planeringsramarom 200 milj. kr. resp. 210 milj. kr. 1 propositionen föreslås en planeringsramom 250 milj. kr. 1motionen 729 föreslås atl extra bidrag över anslaget lill katastroföiståndövervägs om livsmedelslägel i landet förvärras eller risk uppkommer atlutvecklingsplanerna varaktigt försenas. Propositionens förslagöverstiger med 50 milj. kr. vad SIDA begärt. Bakgrundentill propositionens förslag är att nu befinner sig i en svår ekonomiskkris. Den beror i huvudsak på den internationella ekonomiska utvecklingen medkraftiga kostnadsslegringar på energi och livsmedel, den svåra torkan somdrabbat samt de strukturproblem som har följt av den snabbt genomfördareformpolitiken. har blivit en ännu viktigare biståndsgivare sedanbiståndet från börjat trappas ned. Underhänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 246 och 729i denna del. I motionen 732 förordas atl Demokratiskafolkrepubliken upptas som programland för svenskt bistånd saml atl 20milj. anvisas för nästa budgetår. Fråganom kriterier för ländervalet ingår i den biståndspoliliska utredningensuppdrag. I avvaktan på utredningens resultat bör stor återhållsamhet iakttasbeträffande större, biståndsprogram i nya moltagariänder. Av delta skäl avstyrksmotionen 732. Målet för det svenska biståndet till harvarit alt bidra till landels utveckling enligt riktlinjerna i utvecklingsplanensamt atl stödja i försöken alt uppnå ett eftersträvat ekonomiskt ochpolitiskt oberoende i förhållande lill de portugisiska besittningarna ochSydrhodesia. 1 propositionen framhållsatl 2'ambia lack vare sina kopparlillgångar inte tillhörde fattigaste länderna och alt landei inte heller tillhör dem som drabbats hårdastav den senaste tidens internationella prisstegringar. Landets ansträngningarall för sina transporter göra sig oberoende av de av vilabefolkningsminoriteter styrda grannländerna har emellertid varit kostsamma ochmotiverat särskilda internationella biståndsinsatser. Detsvenska biståndet inriktas främst på kommunikationer och på andra av Zambiaprioriterade områden som landsbygdsutveckling, kooperation, hälso- och sjukvårdsamt kraftförsörjning. Samtligasvenska insatser i har ett betydande inslag av utbildning. /74 ingår varubistånd i utvecklingssamarbetet. Imotionen 246 förordas atl planeringsramen för fastställs lill 45 milj.kr., dvs. samma belopp som det beräknade medelsbehovet för innevarandebudgetår.