bet · FY01LU28 · 1975-12-31 00:00:00 — Därjämteanges klassificeringsdata för byggnaden och ägarens namn. Av fastighetslängdenkan även utläsas inom vilken registerfitstighet byggnaden är belägen. EnligtGöta hovrätts mening bör det förhållandet, att reformarbetet påinskrivningsväsendets område ännu ej slutförts, inte lägga hinder i vägen föratl frågan om ett för nyttjanderätt särskilt avpassat inieckningsinstitut redannu blir föremål för förnyade överväganden. Fråganom uppläggningen av utredningsarbetet tas upp i remissyttrandena från . Kredilorganisationerna är i och för sig positivt inställdatill att den av motionären aktualiserade lagstiftningsfrågan om möjlighet tillinteckning i hus på arrenderad mark blir närmare belyst. Denna fråga kan dockenligt kreditorganisationernas mening knappast få en isolerad lösning.Kreditorganisationerna upplyser att de i en gemensam skrivelse till Kungl.Maj:l hemställt att åtgärder måtte vidtas i syfte atlåstadkomma en tidsenlig lagstiftning om pant i lös egendom och om borgen. Iskrivelsen har kredilorganisationerna bl. a. utföriigt uppehållit sig vid dekomplikationer som på grund av osäkerheten om rättsläget föreligger när detgäller pantsättning av byggnad på annans grund och pantsättning avnyttjanderätt till fast egendom. Därvid har man särskilt pekat på svagheterna iden konstruktion med s. k. säkerhelsöveriåtelse, som i princip är det förnärvarande till buds stående medlet för användandet av byggnad på annans grundsåsom underlag för kredit, och framhållit behovet av lagstiftning på dettaområde. Man har upplyst alt det blivit vanligare änförut att bygg- nåderpå annans grund med stöd av säkerhelsöveriåtelser utnyttjas såsom kreditobjekt.Detta rättsinstitut har sålunda använts för .belåning av bl. a.magasinsbyggnader och cisterner i hamnarna och villor på iStockholm. Det har också kommit till användning i fråga om nybyggnader på ännuinte rättsligt bildade fastigheter, t. ex. höghusen vid iStockholm. Flertalet av dessa höghus har - ofta Rera år -varit finansierade genom säkerhetsöverlåtelser, Ikreditorganisationernas'remissyttranden framhålls att den.i motionenaktualiserade frågan har ett naturiigt samband med de problem på panträttensområde, som påtalats i ovannämnda skrivelse och som synes kräva en skyndsambehandling, Kredilorganisationerna anser därför alt motionsförslaget bör lasupp till övervägande i samband med den av organisationerna förordade allmännaöversynen av rättsreglerna om pant i lös egendom och om borgen. Byggnad som annan än fastighetens ägare - vanligenen nyltjanderätlshavare - uppfört ål sig räknas enligl 2 kap, jordabalken (JB)inle som tillbehör till fastigheten. Sådan byggnad brukar, frånsett det fall dåbyggnaden är tillbehör till inskriven lomträti, betecknas som byggnad på annansmark. Den är alt hänföra till lös egendom men betraktas ej som lösöre. Iblandanvänds beteckningen fast sak. 1förevarande motion föreslås atl i svensk rätt införs regler som gör del möjligt atl genom inteckning upplåta: panträtt i byggnad på annans mark. Motionären betonar i första hand all del föreligger ett behov för ägare av fritidshus på arrenderad mark all mot säkerhet i byggnaden kunna få lån i bank för investeringar på arrendestället. Utskottetvill till en början erinra om alt bosladsarrendatorer f n. inie har tillgångtill något räilsinstilut, varigenom de på ett ändamålsenligt sätt kan användasina fritidshus som pant i samband med kredillransaktioner. För stiflande avpanträll i byggnad på annans mark med verkan mol borgenärerna förutsattes iäldre rättspraxis alt pantborgenären.fåll besittning till byggnaden. Fråganprövades på nytli plenimålet NJA 1954 s. 455, varvid högsta domstolensmajoritet vidhöll den ståndpunkt som praxis intagit tidigare. Eftersomarrendatorn vanligen inte kan undvara besittningen, har upprätthållandet aviraditionskravei i de flesta fall samma effekt som eii direkt förbud molstiftande av panträtt i denna kategori av byggnader. Ävennyttjanderätt till.fäst egendom räknas till lös egendom. I princip föreliggerdel inte något hinder mot att upplåta panträtt i nyttjanderätt till fastegendom, om nyttjanderätten kan överlåtas. Nyttjanderätlshavarens rätt altförfoga över nyttjanderätten är emellertid i många fall inskränkt genom särskildabeslämmelser, se l. ex. beträffande bostadsarrende 10 kap. 7 ;j' JB. Sådanainskränkningar måste beaktas vid realisation av panten. För atl panirältsupplålelsenskall gälla mot nyitjanderättshavarens borgenärer torde vidare krävas attpanthavaren måste få besittning i nyttjanderätlshavarens ställe. Med hänsyntill dessa villkor har inte heller panlsättning av arrenderätt någon praktiskbetydelse i kreditlivet. Utskottetvill vidare peka på att det f n. inte heller finns någon form avinteckningsförfarande som går att använda för bosladsarrendatorer i kreditsyfte.Visseriigen kan nyttjanderätt i form av tomträtt pantförskrivas efier alldelessamma regler som gäller beträffande fastighet (se 22 kap. 15 § JB).Tomträttsupplåielser för fritidsändamål är emellertid mycket sällsynta (jfrprop. 1975:65 s. 17). För alt byggnad skall kunna utnyttjas som undertag försäkerhet i form av förelagsinteckning krävs det att byggnaden ingår inäringsverksamhet. Därigenom utesluts också detta rättsinstituts användbarhetför den kategori av husägare som åsyftas med motionen. Utskottetkan således bekräfta uppgifterna i motionen om att varken traditionellhandpanträtt eller nu existerande former av registerpanträtt (hypotekariskpantsättning) spelar någon praktisk roll när det gäller att täcka det behov somotvivelaktigt finns av atl kunna utnyttja fritidshus på arrenderad mark somundertag för kredit. Lika begränsade är f n. möjligheterna att använda självaarrenderätten som kreditobjekl. Utskottet vill dock erinra om atl det sedangammalt förekommer att realsäkerhet bereds en borgenär även i annan form ängenom upplåtelse av panträtt, nämligen genom säkerhetsöverlåtelse (fiduciarisköverlåtelse i säkerhetssyfte). Gälde-nären överför här, om man skall döma eflerrättsärendets yttre gestaltning, genom köp äganderätten lill ett visst föremåltill borgenären. Mellan kontrahenterna är emellertid förutsatt att gäldenärenskall få behålla det avhända godset, om han fullgör sin del av denbakomliggande lånetransaktionen. Gäldenären har således en återtösningsrätt avinnebörd alt äganderätten ej skall få begagnas av borgenären förränåterbetalning uteblirav den i samband med köpet försträckta köpeskillingen. Medåterlösningsanspråket är ofta förknippat ett förbehåll om rätt för gäldenärenatt tills vidare få besitta och nyttja den i säkerhelssyfte avhända egendomen.I rättsfallet NJA 1952 s. 407 har högsta domstolen beträffandesäkerhelsöveriåtelse av byggnad på annans mark förklarat, atl köparen blirskyddad mot säljarens borgenärer genom avtalet.Säkerhetsöverlåtelse är till följd häraven praktiskt användbar belåningsform ifråga om byggnad på annans mark. Denna be-låningslbrm är emellertid intetillfredsställande för långivaren bl. a. av den anledningen att transaktioneninte kringgärdas med någon form äv publicitet, t. ex. i form av offentligregistrering. Detta medför att långivaren ej kan konirollera huruvida byggnadenredan tidigare av samme ägare gjorts till föremål för säkerhetsövertåtelse. Omså är fallet gäller tidigare överlåtelse framför sådan som skett . Avfrämst detta skäl förekommer säkerhelsöveriåtelse av byggnad inte i någonstörre utsträckning inom kreditväsendet. Mol nu angivna bakgrund finner ulskoilet dellilllVedssiällande all motionsyrkandel fåll eii så positivt gensvar vidremissbehandlingen. Nästan alla remissinstanser tillstyrker att denav,motionären aktualiserade lagstiftningsfrågan blir föremål för utredning.Det vitsordas allmänt all del alllmer ökade inlressel för fritidsbebyggelseskapat ett behov hos många bosladsarrendatorer av att kunna utnyttja sina husoch'byggnader som underlag för kredit. Enligt de flesta remissinstansernasåsikt är del angelägel att man vidtar lagstiftningsåtgärder för atl tillgodosedelta behov. understryks dock i remissyttrandena atl en reform idenna riktning är förenad med betydande juridiska, redovisningstekniska ochkreditmässiga problem. Av denna anledning framhålls det i remissyttrandenafrån.Sveriges lor-eningsbankcrs förbund. och alt den i motionen berörda frågan inte bör få en isoleradlösning. Kredilorganisationerna hänvisar härvid till alt de i en gemensamskrivelse lill regeringen föregående år hemställt att åtgärder, måtte vidtas isyfte alt åstadkomma en tidsenlig lagstiftning om pant i lös egendom och omborgen. Enligt kredilorganisalionernas mening bör den nu akluella fråganulredas inom ramen för en sådan allmän översyn av hithörande rättsregler i1734. Medhänsyn lill det positiva remissutfallet bör enligt utskottets mening liden nuanses mogen för atl ta upp frågan om belåning av byggnader på annans mark tillförnyat övervägande i syfte atl finna ett ändamålsenligt sätt all använda dessaförmögenheisobjekt som underiag för kredit. Utskollet vill särskill peka på atlfrågan fått ökad aktualitet till följd av alt anlalei frilidshus på arrenderadmark stigit avsevärt . Flertalet av dessa frilidshusrepresenterar ett betydande förmögenhetsvärde. Utskottet vill också erinra omatt reformeringen av arrendelagstiftningen lett till au bosladsarrendatornsrättsställning avsevärt stärkts, särskill i besiltnings-skyddshänseende. Moldenna bakgrund finner utskottet del från social synpunkt angeläget all man nuvidtar åtgärder för alt söka likställa ägare av frilidshus på arrenderad markmed andra sommarhusägare, såvitt gäller möj-, ligheterna att kunna utnyttjabefintliga förmögenhetstillgångar som kreditundertag. Utskottetvill vidare understryka all den nuvarande ordningen på området inle heller kananses tillfredsställande från principiell synpunkt. Till följd av denståndpunkt, som intagits i rättspraxis med avseende på förutsättningarna förvinnande av sakrällsligl skydd, måste byggnader på annans mark f n. belånas motsäkerhetsöverlåtelse. Nackdelarna med s. k. "tysta" panträtter äremellertid så allvarliga, all de regelmässigt undviks i moderna rättsordningar.Utskottet finner del inte heller rimligt alt en transaktions rättsverkningarskall bero på om kontrahenterna använt äganderällstermi-nologin, fastän panträtti själva verket åsyftas. Detta är ägnat all medföra rällsförlusier för personersom är mindre väl hemmasladda i dessa frågor. Alt i rättsskipningen behövaskilja mellan panlsättning och säkerhelsöver- lålelsepå en så viktig punkt som beträffande förutsättningarna för verkan mol tredjeman skapar därför enligl utskottets mening en i längden ohållbar situation.Även principiella skäl talar sålunda för all man på detta kre-dilområde börsöka öppna möjlighet lill hypotekarisk panlsättning och på så sätt inskränkaanvändningen av belåningsformen säkerhelsöveriåtelse. Medhänvisning lill det ovan anförda biträder utskottet motionärens förslag om allfrågan om panlsättning av byggnad på annans mark bör bli föremål för utredningi lämpligt sammanhang. Utredningsarbetet bör enligl utskottets mening främstsyfta lill att skapa någon form av registerpanirätt som kan tillgodosebostadsarrendatorernas kredilproblem. Utredningsupp--draget torde dock inteböra begränsas lill atl avse enbart denna kategori av nyltjanderätlshavare.Någon form av avgränsning av kretsen av inteckningsbara byggnader tordeemellertid bli erforderlig. Utskottet erinrar i sammanhanget om all begreppetbyggnad på annans grund är vidsträcklare än man i förstone föreställer sig ochatt lill dylika byggnader hör inle blott bostadshus och liknande ulan ävenlador och andra uthus, fiskebodar, bryggor etc. Utskotiei vill vidare peka påall en reglering av de panlrällsliga frågorna rörande byggnad på annans marktorde föra med sig all motsvarande problem måste regleras även beträffandepanlsättning av nyttjanderätt lill marken. Medhänsyn lill all de juridiskl-tekniska svårigheter, som är förknippade med ensådan panlrältslig reform, måste betecknas som osedvanligt stora, villutskoilel för sin del inle närmare kommenlera de enskilda problem somaktualiseras av utredningsuppdraget eller formerna för den laglekniskalösningen. Utskollet rörulsätter dock all de synpunkter, som förs fram imotionen och de däröver inhämtade remissyttrandena, beaktas vid utformningenav ulredningsdirekliven och i del arbele som grundas på dessa. Beträffandeuppläggningen av utredningsarbetet erinrar utskottet om atl vissakredilorganisalioner i en gemensam skrivelse gjort framställning hosregeringen om aii rättsreglerna rörande pant och borgen görs lill föremål förtidsenlig reglering. Huvuddelen av denna skrivelse, ägnas ål problem avseendepanlsättning av byggnad på annans mark men även vissa andra panlrällsligafrågor berörs, t. ex. systemet med factortngGfr LU 1974:28 s. 19). Enligl vadulskoilet inhämtat övervägs kredilorganisalionernas fram-slällning f n. inomjusliiiedepariemenlei. Utskollet har ej anledning all i förevarande sammanhanguttala sig om huruvida en sådan betydligt mer viiiomfallande ulredning påpanlrällens område bör komma lill slånd eller ej. 1 kredilorganisalionernasremissyttranden över motionen har visseriigen anförts alt den av molionärenaklualiserade frågan lämpligen inle bör ulredas enskill ulan all densamma börlas upp lill övervägande inom ramen för den av organisationerna förordadeallmänna översynen av rättsreglerna om pant i lös egendom och om borgen. Enliglulskollels mening föreligger det emellertid inte ett så nära lagtekniskt sambandmellan frågan om panl-sälining av byggnad på annans mark och övriga iorganisaiionernas skrivelse upptagnafrågor att en sådan mera övergripande uppläggning av utredningsarbetet i ochför sig framstår som nödvändig. Utskollet vill också peka på frågan omhypotekarisk pantsättning torde ha viss aktualitet även på områden, som intedirekt berörs i kreditorganisationernas skrivelse, t. ex. i fråga omfritidsbåtar (jfr SOU 1974:55 s. 224 och prop. Mol denna bakgrundanser utskotiei att det bör överlämnas åt regeringens avgörande att bestämma ivilken form den av utskottet förordade utredningen bör komma lill slånd ochvilka andra frågor som eventuellt bör omfattas av utredningsuppdraget. sålunda med anledning av motionen anfört bör ges regeringen tillkänna. att med anledning av motionen 1975:1128ger regeringen till känna vad utskottet anfört om alt frågan om panlsättning avbyggnad på annans mark bör bli föremål för utredning. Närvarande:herrar (), ()*. (), i (c),(), i (s), (), i (s),(vpk), (), (), iStockholm (s)*, (), i Hovmanlorp (s) och fruKartsson (c). * Ej närvarande vid betänkandets justering.