bet · FY01LU22 · 1975-12-31 00:00:00 — Tingsrätten erinrar om att hyresgästens besittningsskydd förstärkts ochförverkandebestämmelserna i hyreslagen översetts genom de senaste årenslagstiftningsarbete. Då de senare bestämmelserna - såsom motionärerna självaframhållit - tillkommit inte enbart för att tillgodose hyresvärdens krav på atthyresgästen fullgör honom åvilande skyldigheter utan jämväl i skötsammahyresgästers intresse synes enligt tingsrätten motionärernas syfte knappastkunna tillgodoses genom en förnyad översyn av reglerna om hyresrättensförverkande. Tingsrätten anser det dock kunna övervägas att i det formulär tillunderrättelse enligt 12 kap. 44 ;j 1 st. JB, varom förmäles i 3 st. av nämndaparagraf, intaga erinran om de möjligheter till bostadstillägg och socialtbistånd, som samhället erbjuder. Uteslutet skulle väl heller inte vara attparisorganisaiionerna på hyresmarknaden även övervägde att i standardformulärtill hyreskontrakt intaga sådan erinran. Framförallt torde det dock enligttingsrätten ankomma på samhället att genom ökad upplysning, bättre människovårdoch framsynt miljöplanering medverka till en förbättring av de av motionärernaberörda förhållandena. anför alt vräkningsförfarandet i hyresförhållandenredan genom nu gällande bestämmelser blivit en sista utväg, som endastutnyttjas i undantagsfall. I de av motionärerna påtalade typfallen, då enhyresgäst brutit hyresavtalet genom att inte betala förfallen hyra, upplåtalägenheten till annan utan tillstånd, groyt vanvårda lägenheten och/elleråsidosätta vad som erfordras för att bevara "sundhet, ordning ochskick" i lägenheten och fastigheten, skyddas han genom garantier i fleraled mot en snar och opåräknad avhysning. Förbundet erinrar om att hyresgästenefter kontraktsbrott i regel ges möjlighet till rättelse och försitta dennamöjlighet innan det kan göras gällande att han definitivt förverkat sinhyresrätt. Då hyran uteblivit, kan möjligheten att efter uppsägning återvinnahyresrätten genom inbetalning av hyran sägas innefatta enmöjlighet att genom "rättelse" värja sig mot förverkandepåföljd Förbundet påpekar att hyresgästen skall erinras om denna möjlighet isjälva uppsägningen eller under avhysningsförfarandet, varigenom skapatsytterligare garantier mot att hyresgästen på grund av okunnighet försattes ien situation, där han löper risken att bli avhysi. åsikt medför vidare själva avhysningsprocessen, vare sig den försinför överexekutor eller i fastighetsdomstolen, en automatisk fördröjning avsjälva avhysningsförfarandet. Denna respit eller mer gerhyresgäst och socialförvaltning (eller annan vederbörande myndighet) rådrumatt skaffa en ny lägenhet. Med nuvarande bostadsöverskott måste det enligtförbundet vara möjligt att finna en acceptabel ersättningslägenhet påbetydligt . Under målets gång ges dessutom en möjlighet tillföriikning, som ofta begagnas, framför allt då det är fråga om ogulden hyra.Förbundet erinrar vidare om att kronofogden, sedan utslag eller dom meddelats,kan medge anstånd med verkställandet . Sådanaanståndsbeslut blir dock sällan nödvändiga eftersom hyresvärdarna själva iömmande fall brukar gå med på uppskov för att bereda hyresgästen ytteriigaretillfälle till frivillig avflyttning. Dåhyran lämnats obetalad, anser förbundet att det med hänsyn till fastighetensekonomi inte kan anses rimligt att hyresvärden under en oviss väntetid - iavvaktan på hyresgästens frivilliga avflyttning till annan lägenhet - hindras från att på nytthyra ut lägenheten till betalande hyresgäst. Vräk ningshotet utövar i dessa fall en nödvändig press på den försumliga hy resgästen att skaffa annan bostad. Både för socialförvaltningen och berörda hyresgäster måste det finnas en yttersta gräns for tidsutdräkten. Denna gräns är enligt förbundets åsikt redan med gällande regler tillräckligt elastisk. Närdet gäller de eljest vanligaste fallen av förverkad hyresrätt - då hyresgästengjort sig skyldig till grava störningar eller annan misskötsamhet - anser förbundet att manockså, främst av hänsyn till övriga hyresgäster i huset, måste kunna sätta en yttersta gräns för kvarboendet. Förbundetframhåller att det redan nu föreligger ett nära samarbete mellankronofogdemyndigheten och de sociala myndigheterna, vilket blivit alltmerautbyggt . Behovet av stöd och hjälp i samband med att någontvångsvis skiljes från sin lägenhet är bland annat på grund härav tillgodosetti sådan omfattning att nya regler i hyreslagen eller andra åtgärder enligtförbundets mening inte är erforderliga. FöreningenSveriges kronofogdar anför att på grund av otidsenlig lagstiftningverkställighet av vräkningsutslag ofta är förenad med stora praktiskasvårigheter. Föreningen utgår ifrån att frågan kommer att få en nöjaktiglösning i det förslag till utsökningsbalk som torde komma att framläggas inomnågot år. Föreningenerinrar om att avtal på hyresrättens område innebär möjlighet för hyresvärd attutverka vräkning av hyresgäst som på väsentligt sätt brutit hyresavtalet. Dettagäller oavsett om bostad tillhandahålls av enskild fastighetsägare,kooperation, allmännyttigt bostadsföretag eller staten. motionärernauppfattas vräkning av många som en "rest från det gamlaklassamhället". Fullgörandet av ömsesidigt träffade avtalsvillkor harenligt föreningen dock inte med något visst samhällssystem att göra utan är enfråga av stor betydelse för alla rättssamhällen. Självfallet måste då ocksåfinnas någon form av sanktion för skadelidande part i ett avtalsförhållande. Undersenare år, fortsätter föreningen, har antalet ansökningar om vräkning ökat ibetydande grad. Detta innebär avsevärt merarbete för såväl exekutiva somsociala organ. Det är därför enligt föreningen önskvärt att bestämmelserna ombesittningsskydd ges en sådan utformning att vräkningsutslag kommer till ståndendast i de fall hyresvärden barett verkligt intresse av att hyresgästentvingas avflytta. Föreningensäger sig dela uppfattningen att en vräkningsdom inte skall behandlas förrän desociala serviceorganen har fullgjort sin skyldighet gentemot de personer somberörs av vräkningshotet. Föreningen vill i detta sammanhang framhålla attdetaljbestämmelser om de sociala myndigheternas skyldighet att ingripa ivräkningsärenden saknas. Särskilt bekymmersam sägs bristen påregler vad gäller förvaring av vräkta personers bohag vara. I flertaletkommuner lägger socialvårdsmyndigheten ned relativt stora ansträngningar föratt bistå vräkningshotade. 1 vissa kommuner har emellertid vederbörandekronofogdemyndighet i upprepade fall ansett sig böra särskilt initierasocialvårdsmyndigheten för att åstadkomma godtagbar lösning av devräkningshotades problem. Föreningen anser detta otillfredsställande och finnerdet önskvärt att de sociala myndigheternas plikter i samband med vräkningdetaljregleras. Härvid bör enligt föreningen en generell regel tillskapas, sominnebär ovillkorlig skyldighet för kommun att i samtliga avhysningsfall svaraför vården av den avhystes tillhörigheter samt tillse att den avhystes ratt medavseende på bohaget tillvaratas efler genomförd exekutiv förrättning. Reglernaom verkställighet av vräkningsutslag sägs vidare vara ofullständiga så till vidaatt de saknar begränsning av den tid inom vilken ansökan om avhysning kan ledatill att kronofogdemyndigheten måste verkställa vräkning. Det förekommer intesällan att vräkningshotad hyresgäst sitter kvar i sin bostad ännu sedan mer förflutit från det att vräkningsutslag meddelats. Denne har isådana fall inte lyckats utverka nytt hyresavtal eller förstått att nytthyresförhållande ändå uppkommit utan bor kvar tills vidare med ett latentvräkningshot över sig. Föreningen anser att detta är otillfredsställande ochföreslår ändrade regler på denna punkt. Verkställighet av vräkningsutslag börsålunda endast få ske - förslagsvis - från detutslaget först kunnat verkställas. mening är det lämpligt att de problem motionärerna pekat på iförsta hand prövas under arbetet inom med förslag tillutsökningsbalk. anför alt motionärernas syfte Ar oklart och att det förefaller somman vill angripa problem som ligger utanför hyreslag- stifiningensområde genom ändringar i hyreslagen, Enligt förbundet bör det vara ostridigtatt någon form av rättsligt reglerade möjligheter all skilja hyresgäst frånbostad behövs. Grovt åsidosättande av åtaganden och bristande hänsyn drabbarofta övriga hyresgäster. I självkostnadsbaserade förvaltningar kommerkostnader för hyresföriusler p. g. a. bristande betalning förr eller senare påhyresavierna. Bristande ordning och störande uppträdande drabbar i första handde kringboende. Flerfamiljshusboendet bygger i hög grad på människors toleransoch förståelse för varandras skilda förutsättningar och uppfattningar.Förbundet anser att toleransen måste vara ömsesidig och att det finns en gränsför hur mycket av bristande hänsyn som kringboende kan acceptera ulan alluppleva sitt besittningsskydd som i praktiken urholkat. Förbundeterinrar om att hyreslagstiftningen reglerar grunderna för förverkande avhyresrätten och på vilket sätt skiljandet från lägenhet skall gå till. I fallatt förverkandet beror på bristande betalning finns också inbyggt skydd moträtisföriusl på grund av bristande kunskaper om de rättigheter somlagstiftningen ger. Det sagda hindrar dock enligt förbundet inte att det finnsbehov av alt överse de i hyreslagen givna förverkandegrunderna. Detproblem som motionärerna synes vilja komma åt sammanhänger enligt förbundet medalt avhysningar på grund av bristande betalning ofta drabbar boende medekonomiska svårigheter beroende på låga inkomster eller tung försörjningsbörda.Samhället har i och för sig möjligheter och skyldighet att ge stöd i sådanasituationer. Är dessa möjligheter otillräckliga anser förbundet det angelägelatt ändra på delta. Det sägs dock inte kunna ske inom ramen förhyreslagstiftningen. De frågor som motionärerna tar upp anses snararesammanhänga med all samhället ofta inte får kontakt med de stödbehövandeoch vetskap om behoven. Förbundet anser all del krävs mer aktiva insatserhärvidlag och att ansvaret för all man får de kontakter som behövs för atlfullgöra uppgiften i första hand måste vila på de myndigheter som har all gestöd. Lösandetav de sociala problem som motionärerna berör synes enligt förbundet vara enfråga som ligger utanför hyreslagstiftningen. Oaktat detta kan det finnas skäli att undersöka vilka möjligheter som kan stå till buds för att genomhyreslagsliflningen underlätta för exempelvis de sociala myndigheterna att itid ingripa då människor med socialt stödbehov hotas av all föriora sin bostad.Del vore enligt förbundets mening värt att pröva möjligheterna atl införaregler om underrättelse till sociala myndigheter liknande dem som gäller förhyresvärds skyldighet att underrätta hyresgäst om sina möjligheter att återvinnahyresrätten vid bristande betalning. Med hänvisning till vad som anförtsföreslår förbundet att motionens yrkande avslås men atl begär enöversyn av möjligheterna atl genom hyreslagstiftningen underlätta för desociala myndigheterna att fullgöra sina uppgifter, anför atlde i motionen berörda problemen avser utsök- LU 1975:22 _ 13 Verket upplyser att underrättelse till socialvårdsmyndighetlämnas om förestående vräkning på särskilt formulär i samband med atthyresgästen erhåller sådan underrättelse som skall lämnas minst förevräkningen. Verket anser att samarbetet mellan kronofogdemyndighet och socialmyndighet fungerar tillfredsställande. Sådana dramatiskavräkningsförfaranden som antyds i motionen sägs sällan eller aldrig förekomma.Enligt mening skulle dock en vidgad möjlighet förkronofogdemyndighet att bevilja anstånd med verkställighet av vräkning underlättabåde för kronofogdemyndighet och social myndighet att tillgodose inblandadeparters intressen. Verket hänvisar härvid till sitt yttrande den 18 april 1974över lagberedningens förslag till utsökningsbalk. Med hänsyn till attutsökningsbalken väntas träda i kraft först anser verketdet finns anledning alt redan nu överväga att införa en vidgad möjlighet torkronofogdemyndighet att bevilja anstånd med verkställighet av vräkning. Motionärerna framhåller att det i allmänhet ärpersoner med sociala problem i ett eller flera hänseenden som drabbas av attbli vräkta från sin bostadslägenhet. Ofta är det dessutom, påpekarmotionärerna, fråga om människor som inte har den psykiska styrkan att självabevaka sin rätt att erhålla stöd från samhällets sida. I motionen framhålls attbättre information angående de sociala rättigheterna är angelägen ivräkningsärendena. Ett beslut om vräkning skall enligt motionärernasuppfattning inte heller få behandlas förrän de sociala serviceorganen fullgjortsina skyldigheter gentemot de personer som berörs av vräkningshotet. På grundav det anförda hemställer motionärerna atl bestämmelserna i hyreslagen, somleder fram till vräkning, ses över och ersätts av mera socialt betingade ochmänskliga regler. Utskottetvill inledningsvis fästa uppmärksamheten på att de i motionen berörda frågornai första hand utgör ett socialt och - såvitt gäller själva förfarandet vidvräkning - exekutionsrättsligt problem. Bland bestämmelserna i 12 kap. jordabalken(den s. k. hyreslagen) finns nämligen inga regler om vräkning. Däremot ärhyreslagens bestämmelser om förverkande av hyresrätten indirekt av betydelse såtill vida att ett förverkande kan leda fram till ett avhysningsbeslut. 142 §hyreslagen anges uttömmande de olika förhållanden som kan medföra atthyresrätten förverkas. Det är genomgående fråga om grova kontraktsbrott frånhyresgästens sida. Den oftast åberopade grunden för förverkande är bristandehyresbetalning. Andra vanligen förekommande förverkandeanledningar är vanvårdav lägenheten, underlåtenhet att iaktta vad som fordras för bevarande avsundhet, ordning och skick inom fastigheten samt överiåtelse av hyresrätteneller upplåtelse av lägenheten i andra hand utan erforderiigt tillstånd. Utskottet vill i sammanhanget erinra om atthyresgästen genom de senaste årens reformer på hyreslagstiftningens område fåttett väsentligt ökat skydd i besittningen av sin bostad. I samband härmed haräven förverkandereglerna varit föremål för översyn. I de situationer somangivits i nästföregående stycke inträder sålunda förverkandepåföljd endast omdet som lagts hyresgästen till last ej är av ringa betydelse och hyresgästenej efter tillsägelse vidtagit rättelse. Vid förverkande på grund av bristandehyresbetalning kan hyresgästen dessutom återvinna hyresrätten genom att edäggadel oguldna hyresbeloppet . Skyldighet föreligger attunderrätta hyresgästen om denna rätt. Dessa inskränkande bestämmelser medavseende på förverkandepåföljden garanterar sålunda hyresgästen ett skydd såvälmot snabba och överraskande avhysningar som mot rättsföriuster på grund avbristande kunskaper om återvinningsrätten. Genom de senaste årens successivareformer inom hyreslagstiftningen har enligt utskottets mening hyresgästensintressen i förverkandefallen blivit tämligen väl tillgodosedda, såvitt avserrättsförhållandet till hyresvärden. Mot denna bakgrund anser utskottet attnågot egentligt behov av översyn av hyreslagstiftningen i det hänseendemotionärerna åsyftat f. n. inte kan anses föreligga. Omman däremot ser till motionens allmänt sociala syfte vill utskottet betona attmotionärerna anfört åtskilliga synpunkter som förtjänar beaktande. I denna delhar motionen också fått ett positivt gensvar vid remissr behandlingen, Framförallt gäller detta om motionärernas grundtanke att ett avhysningsbeslut inteskall få verkställas förrän de sociala myndigheterna haft tillfälle attfullgöra sina uppgifter, såvitt avser behovet av social service och kurativainsatser för dem som berörs av vräkningshotet. Det bör enligt utskottets meningdock uppmärksammas att det redan i dagens läge ulan direkt reglering i lagförekommer ett långtgående samarbete mellan exekutiva och sociala myndigheterinför en förestående vräkning. Detta har också flertalet remissinstanservitsordat. Sålunda förekommer det praktiskt tagel aldrig att ett beslut omvräkning av t. ex. en barnfamilj verkställs förrän vederbörande socialvårdsmyndighetfått underrättelse från kronofogdemyndigheten om den planerade förrättningen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det bör vara en allmän strävan hos desociala myndigheterna atl så långt möjligt förebygga att vräkning över huvudtaget behöver tillgripas. Härvid framstår en ökad satsning på informationangående hyresgästens sociala rättigheter, framför allt rätlen tillbostadstillägg, som angelägen. Även i övrigt synes rutinerna för samråd ochsamarbete mellan de berörda samhällsorganen kunna ytteriigare byggas ut ocheffektiviseras. 1 ett ömsesidigt förpliktande avtalsförhållande av del slagvarom här är fråga torde man dock enligt utskottets mening aldrig kunna heltavvara vräkningsinstitutet som en yttersta påföljd när rättelse ej har skett. Idylika fall måste det dock ankomma på de sociala myndigheterna att i möjligmån lindra verkningarna av avhysningen, i första hand genom att försöka beredahyresgästen en ersättningsbostad. Utskottet vill i anslutning härtill peka på någramed verkställigheten av avhysning sammanhängande problem, vilka aktualiseratsgenom remissbehandlingen av motionen. Som huvudregel gäller attkronofogdemyndigheten kan bevilja anstånd med vräkning högst . Endastom synnerliga skäl föreligger kan anståndet utsträckas . I bl.a. riks-skatteverkets remissyttrande har framhållits att en vidgad möjlighetför kronofogdemyndigheten att medge anstånd skulle underiätta för berördamyndigheter att tillgodose de inblandade parternas intressen. anfört att bristen på mera detaljerade föreskrifterrörande det praktiska förfarandet vid vräkning är bekymmersam. Föreningen harockså pekat på att ett vräkningsutslag enligt nu rådande rättsuppfattning intepreskriberas och att hyresgästen således kan bo kvar i bostaden under lång tidmed ett latent vräkningshot över sig. Beträffandenu berörda frågor av social och exekutionsrättslig natur vill utskottet erinraom det omfattande arbete som f. n. pågår inom med syfteatt utarbeta en helt ny utsökningsbalk. Till grund för detta arbete liggerlagberedningens betänkande (SOU 1973:22) Utsökningsbalk och de däröverinhämtade remissyttrandena. Detta lagstiftningsarbete kan väntas leda till attförfarandet vid avhysningsförrättningar får en betydligt mera detaljeradreglering än som f n. är fallet. Utskottet förutsätter att de synpunkter somframförs i förevarande motion och de ovan refererade remissyttrandena kommeratt beaktas vid utarbetandet av den nya balkens bestämmelser rörande vräkning.Med anledning av vad som anförts i remissyttrandet från Föreningen vill utskottet särskilt peka på att det synes erforderiigt att införabestämmelser angående preskription av vräkningsutslag. Utskottet vill vidarefästa uppmärksamheten på att - med hänsyn till att den nyabalken i sin helhet kan förväntas träda i kraft tidigast - ifrågasattom det inte finns anledning att redan nu överväga att införa en vidgadmöjlighet för kronofogdemyndighet att bevilja anstånd med verkställighet avvräkning. Utskottet delar verkets uppfattning att lagändringar bör genomförassom gör det möjligt för den exekutiva myndigheten att medge anstånd medvräkningsförrättningar under den som ofta erfordras för att desociala myndigheterna skall erhålla rådrum att planera och genomföra sådanastödjande och rådgivande åtgärder vilka kan vara påkallade för att förhindra attmänskliga tragedier och social utslagning uppstår till följd avvräkningsbeslutet. Utskottet delar också verkets uppfattning att det bör övervägashuruvida lagändringar i denna riktning lämpligen kan genomföras redan nu genomprovisorisk lagstiftning i avbidan på att den nya utsökningsbalken kan träda ikraft. Hur uppläggningen av lagstiftningsarbetet i denna del skall ske äremellertid en fråga som det enligt utskottets uppfattning i första handankommer på regeringen att ta ställning till. Utskottet vill understryka viktenav att man under det fortsatta lagstiftningsarbetet särskilt uppmärksammar de ibetänkandet berörda frågorna. Utskottethemställer på anförda skäl attriksdagen avslår motionen 1975:1140, Närvarande:herrar (), (), (), ()*, herrarSjöholm (fp), i (s), (), i (s),herrar i (c)*, (vpk), (), fruTilländer (c), i (s), () och fruKarlsson (c). * Ej närvarande vid betänkandets justering. avherrar () och () som i fråga om utskottets motivering anser att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med orden "Om man" och på s. 15 slutar med orden "berördafrågorna" bort utgå. 75 9471 S Slockholm 1975