bet · FY01SoU5 · 1975-12-31 00:00:00 — (c, m, fp) framställs yrkanden, somi princip är av samma karaktär som yrkandena i den behandlade motionen.Motionärerna vill dels atl den verksamhet, som bedrivs av Narconon - enorganisation för social rehabilitering av narkotikaskadade personer - skalltillåtas "på av samhället godtagbart sätt men alltjämt under hittillstillämpade former", dels att Narcononverksamhet som bedrivs under angivnaformer skall erkännas som berättigad till ekonomiska bidrag från staten, delsatt Narconon - t. v. som försöksverksamhet - skall ges socialstyrelsensmedgivande att med stöd av 34 § lagen om kriminalvård i anstalt påbörja vissverksamhet inne på vårdanstalter. Detförst redovisade problemet torde böra ses mot bakgrund av att, enligt vadutskottei inhämtat, avslagit en ansökanav Narconon om tillstånd att bedriva enskilt vårdhem. Efter besvär är ärendetnu beroende på regeringes prövning. Deregler som gäller i fråga om rätten att driva enskilt vårdhem finns i stadgan(1970:88) om enskilda vårdhem m. m. Alt i anledning av vad som anförs imotionen ta upp frågan om en ändring av reglerna i stadgan är inte motiverat.Självfallet kan inte heller ingripa i handläggningen av det aktuellaärendet. Vadhärefter angår frågan om statsbidrag till Narconons verksamhet kan naturligtvissådana bidrag inte utgå lill verksamhet som bedrivs ulan erforderligttillstånd eller som eljest står i strid med gällande lagstiftning. Motionärernaåsyftar inle heller detta. Då det gäller möjligheterna till slalsbidrag förverksamhet som är tillålen av samhället bör samma regler gälla för Narconon somför andra organisationer. Huruvida statsbidrag till Narconon skall utgå bördärför prövas i den ordning som gäller för respektive anslag. I enlighet meddel sagda avstyrker utskottei även det här aktuella moiionsyrkandet. bestämmelse (34 §) i lagen om kriminalvård i anstalt, som åberopas imotionen, stadgas att om intagen genom vistelse utanför anstalt kan bli föremålför särskilda åtgärder som kan antagas underlätta hans anpassning i samhället,medgivande atl för sådant ändamål vistas utanför anstalten kan lämnas honomunder lämplig lid, om särskilda skäl föreligger. För vistelsen skall slällas devillkor som kan anses erforderliga. Ulskouelvill i anledning av moiionsyrkandet erinra om atl del ankommer påungdomsfängelsenämnden, interneringsnämnden, vederbörande övervakningsnämndeller, i vissa fall, kriminalvårdsnämnden atl besluta i frågor som avses inämnda 34 §. Det aktuella motionsyrkandet taremellertid främst sikte påmöjligheterna för Narconon atl påbörja verksamhet för intagna medan de ännuvistas i anstalt. Frågan om viss verksamhet av utomstående organisationskall få bedrivas på fångvårdsanstall prövas av . Motkriminalvårdsstyrelsens beslut i särskilda fall får talan föras hos kammarrättoch vidare hos regeringsrätten. Är beslutet av generell natur skall dock talani stället fullföljas hos regeringen. Dethär aktuella motionsspörsmålel är enligt utskottets mening främst alt se som enfråga om vilken vård eller behandling som i del enskilda fallet bör ges enintagen på kriminalvårdsanstalt eller vilka förberedelseåtgärder som börvidtas inför hans frigivning. Självfallet kan inte bestämma om hur deför kriminalvården ansvariga organen skall besluta i ärende som rörtillämpningen av kriminalvårdslagsliftningen. Under hänvisning till delanförda avstyrker utskottet motionen 1975:1247. Utskottetavstyrker förslaget i motionen 1975:110 av herrar () och Åkeriind(m) om att en uppdelning av anslaget mellan olika grupper av sökande inte börske utan att hela anslagsbeloppel skall slå öppet för samtliga bidragssökande.Som utskottet framhöll vid behandlingen av en motion med ett yrkandeav samma innehåll skulle ett bifall till motionsförslaget kunna få till följdatt Länkrörelsen och sammanslutningarna för stöd och hjälp åtläkemedelsmissbrukare inle fick sina bidrag uppräknade i den utsträckning somregeringen föreslagit och som även utskottet enligt det ovan sagda ansermotiverad. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1975:345, motionen 1975:773 ochmotionen 1975:1258, samtliga motioner i motsvarande del, till Bidrag tillLänkrörelsen m. m. för /76 anvisar ett anslag av , 2. beträffande frågan omuppdelning av anslaget mellan olika grupper bidragssökande all avslårmotionen 1975:110, 3. beträffttnde frågan omdispositionen av anvisade medel m. m. all avslår motionen' 1975:1247och motionen 1975:1258 i motsvarande del. Bidrag till handikappinstitutet. Regeringen har under punkten K 1 (s.178-180) föreslagit atl lill Bidrag till handikappinstitutet /76 anvisa ell anslag av . 1 motionen 1975:1281 av fröken () ochherr i (c) hemställs all beslutar öka bidragettill handikappforskningen i från . Huvuddelen av anslaget disponeras avhandikappinstitutet. Vidare disponerar professor viss delav anslaget för den av honom bedrivna verksamheten vid avdelningen förhandikappforskning vid i . Regeringenhar föreslagit att bidraget till Brattgård skall räknas upp från 125 000 kr.under innevarande budgetår lill . under nästa budgetår. I motionen 1975:1281av fröken () och i (c) yrkas alt bidragetskall bestämmas lill . Utskottet,som tidigare understrukit betydelsen av Brattgårds handikappforskning, delaruppfattningen all bidraget lill Bratigård bör räknas upp. Uppräkningen bör dockbegränsas till del av regeringen föreslagna beloppet. Utskottethar inte heller i övrigt något atl erinra mot regeringens förslag tillmedelsberäkning. att med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på motionen 1975:1281 till Bidrag till handikappinstitutet{örhud-getårel 1975/76 anvisar eU anslag av . Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade. Regeringen har underpunkten K 2 (s. 180 och 181) föreslagit alt till Bidrag till vissahjälpmedel för handikappade för /76 anvisa ett förslagsanslagav . I motionen 1975:38 av herrHenmark (fp) hemställs alt beslutar atl uttala attluftreningsapparat bör ingå bland de hjälpmedel som jämlikt kungörelsen(1968:238) om statsbidrag lill vissa hjälpmedel för handikappade berättigartill statsbidrag. I motionen 1975:397 av herrWikner m. fl. (s) hemställs atl hos regeringen anhåller om utredningoch förslag för större engagemang från samhällets sida när det gällertillverkning, försäljning av och information om tekniska hjälpmedel förhandikappade. 1 motionen 1975:488 av herrLarsson i m. fl. (s) hemställs all hos regeringen anhållerom förslag till bestämmelser för och finansiering av en reform som avser atlsnarast möjligt införa bidrag för inköp av glasögon lill barn och ungdom under18 år. I motionen 1975:496 av fruSundström m. fl. (s) hemställs att beslutar atl luftrenare skall ingåi de handikapphjälpmedel som erhåller statligt stöd. I motionen 1975:781 av herrSöderström m. fl. (m) hemställs att beslutar att hos regeringenbegära en snabbutredning i syfte alt åstadkommabilligare skor för rörelsehindrade enligt motionens tankegångar. I motionen 1975:1236 av herrBörjesson i m. fl. (c) hemställs att hos regeringenanhåller om alt reformen om ersättning för reparationer av hjälpmedel tillhandikappade även skall omfatta bidrag till reservhörapparaler lillhörselskadade som för sin dagliga livsföring är helt beroende av hörapparater. I motionen 1975:1238 av herrEkinge m. fi. (fp) hemställs a) altriksdagen hos regeringen begär förslag angående statsbidrag till glas ögon för barn och ungdom i enlighet med hjälpmedelsgruppens betänkande, b) att erforderligamedel anslås i kommande års budget. Från anslaget utgår statsbidrag lillsjukvårdshuvudmännen och vissa enskilda institutioner för hjälpmedel som påordination tillhandahålls handikappade. 1975:36 om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m.redovisas en överenskommelse som träffats med sjukvårdshuvudmännen omvissa finansieringsfrågor för sjukvården. Förslag lill erforderligalagändringar i anledning av överenskommelsen läggs fram i propositionen.Överenskommelsen innebär bl. a. att sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. den 1januari 1976 övertar hela ansvaret för tillhandahållande, utprovning m. m. avhjälpmedel för handikappade. Det förutsätts i överenskommelse atlsjukvårdshuvudmännen fortsätter hjälpmedelsverksamheten i huvudsakligöverensstämmelse med de bestämmelser som gäller. I propositionen förordasall finansieringsreglerna för handikapphjälpmedel läggs om i enlighet medöverenskommelsen. Nuvarande slalsbidrag - lill vilkel medel anvisas underförevarande anslag - föreslås upphöra vid utgången av och en nyersättningsform från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen föreslås. Dennya hjälpmedelsersältningen föreslås utgå med visst belopp per invånare och år.Ett högre belopp bör, enligt vad som förordas i propositionen, utgå tillsjukvårdshuvudmän som medverkar vid anskaffning av avgiftsfria ellerprisnedsatla glasögon till barn och ungdom. De överenskomna ersättningarna iförevarande och i andra avseenden skall gälla . Fråganom ersättningarna för tiden därefter förutsätts bli föremål för nyaöverläggningar. Dennuvarande hjälpmedelsförteckningen anger vilka hjälpmedel som ärstatsbidragsberättigade. Förteckningen upprättas av . I denomfattning regeringen bestämmer utgår statsbidrag även för reparation och driftav hjälpmedel. Enligt vid överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen fogadekommentarer kommer ett organ motsvarande hjälpmedelsråd medrepresentanter för bl. a. och handikappinstitutet atl knytastill . Detta organ skall verka för enhetliga regler inomhjälpmedelsverksamheten och bl. a. svara för utgivningen av en rådgivandehjälpmedelsförteckning. Propositionenkommer att behandlas i . Medhänsyn till den överföring av ansvaret för hjälpmedelsverksamheten tillsjukvårdshuvudmännen som det finns anledning räkna med kommer all ske nästa årbör motioner, som avser slatsbidragsgivningen till handikapphjälpmedel, inteföranleda någon åtgärd. Detta gäller motionerna 1975:38 av herrHenmark (fp) och 1975:496 av m. fi. (s) om luftrenare förastmasjuka, motionen 1975:1236 av i m. (c)om bidragtill reservhörapparaler till vissa hörselskadade samt motionen 1975:488 av herrLarsson i m. fl. (s)och motionen 1975:1238 av m. (fp) om glasögon för barn och ungdom. Utskottetvill i anslutning till det sagda uttala sin tillfredsställelse över alt fråganom bidrag till glasögon för angivna grupper fått sin lösning genom den träffadeöverenskommelsen. Det finns anledning all uttala förhoppningen attsjukvårdshuvudmännen kommer att möjligt införa en ordning som germöjlighet för barnfamiljer att få i vart fall en reduktion i de ofta relativtdryga kostnaderna för anskaffning av glasögon. Imotionen 1975:781 av m. fl. (m) vill motionärerna att riksdagenskall begära en snabbutredning i syfte att åstadkomma billigare skor förrörelsehindrade. Motionärerna hävdar att antalet barn och ungdomar i Sverigesom är i behov av ortopediska skor uppgår till 3 000-5 000, att del numerafinns endast en tillverkare, som tillverkar ortopediska skor av typ Orlopax,vilken skotyp kan förses med "Langes inlägg", att sådana skor intetillverkas i större storiekar än nr 39, varför skor i nr 40 eller större måstetillverkas för hand, samt att. om även skor i större storlekar kundefabrikstillverkas, en besparing för statsverket på ca . Motionärerna framhåller också bl. a. att leveranstiderna förhandgjorda skor är långa'och all sådana skor blir mindre estetiskt tilltalandeän fabri ksgjorda. Påuppdrag av hjälpmedelsgruppen, som tillkallats av socialministern och som underett antal är behandlat en rad frågor rörande verksamheten med hjälpmedel förhandikappade, har gjorts en utredning "Verksamheten med ortopediska skor,med särskild belysning av produktionsförhållandena inom ".Utredningen har sedan överiämnats till socialministern. och av uppgifter som utskottet i övrigt inhämtat framgår bl. Vidde skosiorlekar, som är aktuella i motionen, dvs. 40 och större, har man tillgångtill hela marknadsutbudet av skor för vuxna, och man har inga problem atti detta utbud hitta skor som är lämpliga för ortopediska ändringar och för atlförses med Langes inlägg. Man kan därför ifrågasätta om det över huvud tagelfinns något behov av skor av typ Ortopax i större storiekar. Vidare torde detinte vara möjligt alt med standardskor lösa de problem som rörelsehindrade barnoch ungdomar kan ha med sina fötter. Skortill personer med olika slags foldefekter måste ulföras med så stora avvikelserfrån standardskon och så stora individuella variationer i utrymme,laslupptagning m. m. alt modifikation eller anpassning av serielillverkade skorhelt enkelt inte är möjlig. Frågan om i det enskilda fallet en serie-tillverkadfabrikssko skall modifieras eller om en handgjord ortopedisk sko över egen lästskall framställas måste avgöras från fall lill fall av det or-lopediskaskomakeriet. Inom har man sålunda i ca 50 96 av dettotala antalet fall - uppgift för enbart barn och ungdomar saknas - lyckatslösa problemen genom ändring av s. k. köpskor medan man i de resterande avfallen varit tvungen all tillverka handgjorda skor över egen läst. Deuppgifter som sålunda redovisats ger enligt utskottets mening stöd förantagandet att den besparingsmöjlighet motionärerna pekar på, nämligenmöjligheten att i största möjliga utsträckning modifiera fabrikslillverkadeskor redan är utnyttjad. Såvitt avser de särskilda olägenheter med handgjordaskor, som motionärerna påpekat, vill utskottet framhålla dels att enligt inhämtadeuppgifter avseende den ortopediska skoservicen i landstingleveranstiden för handgjorda ortopediska barnskor kunnat krympas avsevärt, i gynnsammafall lill ca , dels alt handtillverkade skor inle behöver bli mindreestetiskt tilltalande än fabrikslillverkade. Underhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet motionen 1975:781. I anledningav vad som anförs i motionen och av vad som framkommit vid den redovisadeutredningen finns dock skäl tillägga följande. Mot bakgrund av detförhållandet att ett par handgjorda ortopediska skor blir två till fem gångerdyrare än köpskor med ortopediska ändringar och alt man i ca 50 96 av fallenmåste tillgripa handtillverkning av individuellt utformade skor över egen lästär del rimligt all främst analysera möjligheterna att sänka kostnaderna förframställningen av handgjorda ortopediska skor. Utskottet anser sig kunnaförutsätta atl denna fråga uppmärksammas av i främsta rummet huvudmännen förhjälpmedelsverksamheten. Något initiativ är inte påkallat. Utskottetbehandlar slutligen motionen 1975:397 av m. fi. (s). Motionensyftar till att samhället skall engagera sig hårdare än hitintills i fråga omtillverkning, försäljning och information om tekniska hjälpmedel förhandikappade. Motionärerna framhåller bl. a. all hjälpmedelsbranschen i mångafall styrs av tillverkarens och säljarens ekonomiska intressen och alt tillverkarenmånga gånger inte kan tillgodose de handikappades individuella behov avhjälpmedel eftersom man måste lägga upp tillverkningen i större serier för altfå en bättre lönsamhet. Ianledning av motionen finns skäl anföra följande. Samhällets ekonomiskainsatser för handikappade har i stort settfemdubblats. Verksamheten med hjälpmedel åt handikappade utgör enviktig del av insatserna. En ständig förändring och utveckling pågår inomhjälpmedelsområdet. följer verksamhetens omfattning, utformningoch utveckling och påverkar dess inriktning från medicinska, sociala ochtekniska synpunkter som styrelsen beaktar samhällets möjligheter altekonomiskt eller på annat sätt stödja hjälpmedelsverksamheten. 1972inrättat hjälpmedelsråd skall bistå med bedömningar och råd.Till rådets uppgifter hör bl. a. att följa forskning och utveckling, att se tillatl handikappades hjälpmedelsbehov tillgodoses på ett rationellt sätt ochinformera om de allmänna riktlinjerna för verksamheten. Enligt den ovanangivna överenskommelsen mellan och sjukvårdshuvudmännenskall hjälpmedelsrådet ersättas av ett motsvarande organ knutet tillLandstingsförbundet och med representanter för bl. a. ochhandikappinstitutet. Tillsynen över hjälpmedelsverksamheten kommer även iforlsällningen att ligga på . En central upphandling avhjälpmedel sker numera genom och högskolor(UUH). Härigenom har uppnåtts en rationellare hjälpmedelsförsörjning som bl. a.påverkar prishållningen på området. alt ävensedan sjukvårdshuvudmännen helt övertagit hjälpmedelsverksamheten utnyttja UUHför central upphandling. Då det gäller forskning och utveckling inom bl. a.hjälpmedelssektorn är styrelsen för teknisk utveckling anslagsbeviljandeorgan.-I anslutning härtill bör nämnas atl 1 milj. kr. av förevarande anslagåriigen får disponeras för att initiera och stimulera tillverkningen av sådanahandikapphjälpmedel för vilka det - på grund av ringa efterfrågan eller andraomständigheter - föreligger svårigheter att etablera produktionen på gängseindustriella villkor. Enligt vid överenskommelsen mellan socialdepartementetoch sjukvårdshuvudmännen fogade kommentarer skall anslagsposten överföras lillanslaget Bidrag till handikappinstitutet. Institutet skall enligt sina stadgarfölja utvecklingen på hjälpmedelsområdet, utarbeta och fortlöpande revideraett långsiktigt program för forsknings- och utvecklingsarbete samt förundersökningar och utredningar ägnade alt belysa området, samordna verksamhetav ifrågavarande slag som bedrivs på skilda håll, samla material beträffandegjorda, pågående och planerade forsknings- och utvecklingsprojekt, spridakännedom härom saml tjänstgöra som allmänt serviceorgan för råd ochupplysningar beträffande projekt av förevarande slag, i lämpliga former spridakännedom om tekniska hjälpmedel och andra åtgärder för handikappade samtbiträda och nära samarbeta med socialstyrelsenochsjukvårdshuvudmännen,styrelsen förteknisk utveckling,övriga berörda statligaoch kommunala myndigheter saml handikapporganisationer, företag och enskildamed uppgifter inom verksamhetsområdet. Denlämnade redovisningen visar enligt utskottets mening att samhällets resurser ide avseenden, som las upp i motionen, är väl utbyggda. Delta hindrar inte altdet, i överensstämmelse med de tankegångar som kommer till ullryck i motionen,finns skäl atl successivt ytterligare bygga ut sam- hålletsinsatser såväl på hjälpmedelsområdet som på andra områden som är av betydelseför de handikappades integration och normalisering. Enligt utskottels mening ärdet emellertid inle erforderiigt att i förevarande sammanhang larnågot initiativ i detta syfte. Med hänsyn härtill påkallar motionen inle någonriksdagens åtgärd. Eftersombidrag från anslaget betalas ut halvårsvis i efterskott, påverkas inte anslagetav det förslag som lagts fram i den ovan redovisade propositionen. Med hänsynhärtill och då utskottet inle har något alt erinra mot medelsanvisningentillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning. 1. beträffande bidrag lill vissahandikapphjälpmedel att avslår motionen 1975:38, motionen 1975:488,motionen 1975:496, motionen 1975:1236 och motionen 1975:1238, 2. all beträffandeBidrag till vissa hjälpmedel för handikappade för /76 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffande tillverkningen avorlopediska skor alt avslår motionen 1975:781, 4. beträffande större insatser av samhälleti fråga om tillverkning av handikapphjälpmedel m. m. att avslårmotionen 1975:397. Kostnader för viss utbildning av handikappade. Bidrag till an ordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna K 3 och K 4 (s. 182-185) och hemställer att /76 anvisar 1. till Kostnader för vissutbildning av handikappade ett förslagsanslag av , 2. lill Bidrag till anordnande avvissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda ell reservationsanslag av13 . Bidrag till driften av särskolor m. m. Regeringen har under punkten K 5 (s. 185-187) föreslagit all lill Bidrag lill driften av särskolor m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av 174 21). I motionen 1975:490 av herrMattsson i Lane-Herrestad (c) hemställs atl beslutar att anslaget förbidrag till driften av särskolor m. m. ökas med ytterligare 6,1 milj. kr.avseende vuxenutbildning lill ett totalbelopp av . I motionen 1975:1254 av herrHelén m. fl. (fp) hemställs, såvitt här äri fråga, alt lill vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstördaanvisar . utöver regeringens förslag under K 5 Bidrag till driftenav särskolor m. m. 3.1 motionen 1975:1401 av i () hemställs att anslårerforderiiga medel för att vuxenutbildningen för de psykiskt utvecklingsstördaskall övergå i fasta former. Försöksverksamheten med undervisning av vuxnapsykiskt utvecklingsstörda bedrivs /71 med medel somanvLsals från förevarande anslag. För innevarande budgetår har anvisats 1,6milj. föreslår atl försöksverksamhetenfr. o. m. nästa budgetår skall överföras i fasta former. Styrelsen beräknar ellytterligare medelsbehov av 6,5 milj. kr. I budgetpropositionen förordas attverksamheten fortfarande skall ha försöksform. Medlen för verksamhetenföreslås uppräknade med . 1tre motioner las upp frågan om utbyggnaden av angivna vuxenutbildning.Yrkandena i motionerna 1975:490 av i Lane-Herrestad (c) och1975:1401 av i () innebär krav på bifall lill skolöverstyrelsensförslag. 1 motionen 1975:1254 av m. fl. (fp) yrkas i här aktuell delen uppräkning av de medel som är avsedda för vuxenutbildningen med 3 000 000kr. utöver regeringens förslag. Enighetråder om atl den här aktuella vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstördaär viktig. Den har tillsammans med den ökande siudie-cirkelverksamheten, andraaktiviteter som vissa studieförbund genomför och kurser vid folkhögskolor storbetydelse för icke skolpliktigas kunskaps-inhämtande, sociala anpassning ochträning. Enligt utskollets mening bör därför den av bedrivnaverksamheten snart kunna överföras i fasta former. Det kan dock vara motiveraiatl viss ytteriigare erfarenhet vinns av försöksverksamheten. Likaledes tordedel vara en fördel om förhållandet mellan olika former av vuxenutbildningnärmare klariäggs innan verksamheten permanentas. På grund av det anförda börenligt utskottets mening verksamheten även under nästa budgetår bedrivas iförsöksform. Medel för ändamålet bör räknas upp med del av regeringenföreslagna beloppet. Av det anförda framgår alt utskottet avstyrkermotionsyrkandena. Inleheller i övrigt föranleder medelsberäkningen någon erinran från riksdagenssida. all med bifall lill regeringens förslagsaml med avslag på motionen 1975:490, motionen 1975:1254, såvitt här är ifråga, och motionen 1975:1401 l\\\ Bidrag till driften av särskolor m. m. /76 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till handikapporganisationer m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna K 6-K 8 (s. 187-190) ochhemställer all /76 anvisar 1. lill Bidrag tillhandikapporganisationer ell reservationsanslag av , 2. lill Kostnader för vissverksamhet for blinda ett förslagsanslag av , 3. till Ersättning till postverket För befordran avblindskriftsförsändelser ell förslagsanslag av . Regeringen har under punkten Ll (s. 191 och 192) föreslagit rik.sdagenatl till Socialatlachéer för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1975:1243 av hertArne i m. fl. (s, c, m, fp) hemställs att beslutaratt två nya socialatlachéljänster inrättas med bevakningsområde fastställtlill respektive och samt att dessa placeras i ochWashington. I motionen 1975:1279 av herrOlsson i (c) och () hemställs atl uppdrar ålregeringen att utreda möjligheterna atl inrätta tjänster som medicinalaitachéervid några av våra beskickningar. har fyra socialattachéer somär stationerade i , , och . Verksamhetsområdet förattachén i är medlemsländerna i de europeiska gemenskaperna. Förattachén i utgörs verksamhetsområdet av och . Imotionen 1975:1243 av i m. fi. (s, c, m, fp) yrkasatt skall besluta inrätta två nya socialaltachéljänster, den ena medFrankrike som bevakningsområde och med som sta-tioneringsort och denandra med och som bevakningsområde och med somslalioneringsort. Motionärerna framhåller atl om en socialatlaché placeras vidsvenska ambassaden i en god bevakning erhålles av såväl OECD-högkvarlerelsom av utvecklingen i och den fransktalande väriden i övrigt.