bet · FY01KU18 · 1975-12-31 00:00:00 — En sådan ställer stora anspråk påde personella resurserna och blir dessutom mera kostnadskrävande. Med störrevaldistrikt kan det vara lättare att för uppdraget som valförrältare finnafullt lämpliga personer. Kraven på dessa kommer i viss mån alt skärpas vidgenomförande av utredningens förslag atl förtidsröslerna skall ingå i den avvalförräitarna utförda preliminära sammanräkningen. Det är - med hänsyn lillvikten av den därmed sammanhängande granskningen - ytterst angeläget attkompetenta personer utses till valförrältare. Det kan inte heller förbises attom antalet röster inom ett distrikt är litet detta innebär vissa risker förvalhemligheten. Anförda omständigheter torde i många fall göra det erforderiigteller åtminstone lämpligt alt slå samman små distrikt till större av passandestoriek. Angivna allmänna påpekanden torde - i förening medden erfarenhet som samlats hos länsstyrelserna och de lokala organen i fråga omverkningarna av valdistriktsindelningen - utgöra tillräckligt underiag fördessa myndigheters prövning i syfte att tillse att indelningen genomförs så attväljarnas röstavgivning i största möjliga utsträckning underiättas. Utredningens förslag i denna del tillstyrktes avdepartementschefen i prop. KU instämde i betänkandet KU 1968:20.Riksdagen följde utskottets hemställan. 1betänkandet "Ny valteknik" (SOU 1969:19) anförde VTU i fråga omvaldistriktens storiek (s. 71): Med ett sammanhängande öppethållande avvallokalerna från kl. 8 till 21 kommer röstningen där att kunna pågå i trettontimmar. Enligt utredningens erfarenhet är i allmänhet tillströmningen avröstande relativt begränsad under den första och sista timmen avöppethållandet. Röstningen måste därför i stort sett kunna av under 11timmar. Enligt utredningens bedömning bör tre samtidiga val i valdistrikt medi varje fall upp till I 500 röstberättigade inte vålla några svårigheter. Enminskning av antalet röstberättigade i vissa valdistrikt kan således visa sigvara motiverad i det nya systemet. En begränsad justeringavvaldistriktsindelningenäremellertid enligt utredningens mening klart attföredra framför en ordning med val . Med anledning av detta uttalande rekommenderade/efe justitieministern, dels centrala valmyndigheten kommunerna att valdistriktmed ca 1 500 röstberättigade borde vara ett riktmärke vidvaldistriklsindelningen års val. Somett komplement till vallagens bestämmelser har , på grundval averfarenheterna års val och efter påpekanden från vissa valnämnder,meddelat rekommendationer för valdistriklsindelning (RSV meddelande Av 1974:2).Dessa innebär följande: aNormalt skall ett valdistrikt omfatta 1 200-1 500 röstberättigade personer. bInget valdistrikt skall omfatta mer än 1 800 röstberättigade personer, dvs. 2500-3 000 innevånare. Undantag från denna regel bör förekomma endasti sådana fall då delning inte kan göras till följd av geografiska ellerpraktiska skäl av synnerlig vikt. cInget valdistrikt bör omfatta mindre än 300 röstberättigade. Undantag fråndenna regel kan dock av hänsyn till väljarna vara motiverade i skärgårdsområdensamt i , och . dValdistrikten benämnes efter namn på by, trakt stadsdel, församling e. d.Numreras valdistrikt inom församling etc. bör numren överensstämma med numren itilldelade koder för ifrågavarande valdistrikt. Somen följd av de nya rösträttsreglerna och väntade utredningsförslag samt detutredningsarbete som bedrivits inom efter samråd medjustitiedepartementet har i skrivelse till samtliga valnämnder,kommuner och länsstyrelser anmodat kommunerna att se övervaldistriklsindelningen års val (RSV dnr 1301/74-625). Förutomovan nämnda normer anförde att distrikt med under 100röstberättigade personer är helt oacceptabla. Ett valdistrikt bör innehållaminst 300 röstberättigade personer för att valhemligheten skall kunna ansestryggad. Den nu gällande vallagen (1972:620) tillämpadesförsta gången vid allmänna val. Erfarenheterna därifrån har föranlettyrkanden från skilda håll om ändrade bestämmelser i olika hänseenden. Medanledning därav har i egenskap av central valmyndighet utretti vilken utsträckning förenklingar och förbättringar i valförfarandet kanåstadkommas, utredning har resulterat i en skrivelse tillregeringen med förslag till vissa ändringar i val förfarandet. Skrivelsen harremissbehandlats och ligger till grund för den nu föreliggande propositionen. Vidbehandlingen av propositionen 1974:35 med förslag till lag om ändring ivallagen, m, m, utgick utskottet (KU 1974:21) från att den då pågåendeutredningen inom skulle leda till lagstiftning. Utskottet fanndet angeläget att vallagens regler skulle ses över mot bakgrund av erfarenheternafrån val och hade ingen erinran mot att arbetet med en översyn avvallagen bedrevs i enlighet med vad som anförts i propositionen men underströkbetydelsen av att förslag underställdes så snart det kunde ske. Någraav de förslag till förenklingar och förbättringar som föreslagils iriksskatlevérkets utredning har ännu inte lett till ställningstaganden frånregeringens sida. Det gäller bl, a, frågan om tillhandahållande av valsedlar påpostanstalt och vallokalernas öppethållande. Dessa och vissa andra avriksskatteverket aktualiserade frågor bör enligt föredragande departementschefenövervägas ytteriigare innan ställning tas till dem. Överväganden pågår också fn, såvitt gäller frågorna om vidgad rösträtt för utlandssvenskar och kommunalrösträtt for invandrare. Utskottet förutsätter att alla dessa frågor skallkunna las upp till slutlig prövning i sådan ordning att de ändrade bestämmelservarom kan komma att fatta beslut skall kunna tillämpas vid 1976 årsval, Ipropositionen 1975:27 föreslås nu normer för valdistriktens storlek, vidgademöjligheter till poströstning på postslällen, röstning genom lanlbrevbärareoch inrättande av särskilda postanstalter i glesbygder på valdagen. Dessutomföreslås en mindre jämkning i reglerna om valsedels ogiltighet, Lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval föreslås skola anpassas till de nya reglerna ivallagen, I anslutning till behandlingen av propositionenvill utskottet även ta upp några särskilda valfrågor som aktualiserats imotioner väckta under den allmänna motionstiden, Imotionen 1975:93 (yrkandet 3) av iti, fl, (m) hemställs atlriksdagen hos regeringen skall anhålla om att utredningen om ändradvalkretsindelning och ökat inslag av personval vid val till skallbedriva sitt arbete så att utredningens förslag kan genomföras i och med 1979års allmänna val samt att motionen, såvitt här är i fråga, överiämnas till utredningenför beaktande. Utredningen om ändrad valkretsindelning och ökat Inslag avpersonval vid val till tillsattes , Utskottet har inhämtatatt utredningen kommer att bedrivas så att förslag kommer att framläggas i sågod tid att eventuellt ändrade regler i här avsedda frågor skall kunnatillämpas vid val. Någon särskild framställning från i dennadel torde därför ej vara erforderiig. Detnu ifrågavarande motionsyrkandet bör anses besvarat med vad utskottet sålundaanfört. Imotionen 1975:672 av m. fl. (c) aktualiseras frågan omsekretessk)>ddför röstlängd. Motionärerna anser att en central fråga i demokratinär medborgarnas möjlighet att avge sin röst utan påtryckningar i viss riktning.Enligt motionärerna bör röstlängderna därför ej vara öppna för insyn utanförstöras av efter sammanräkningens slut. Enmotion med samma syfte avslogs vid riksdag med hänvisning bl. a. tillde starka garantier mot obehöriga förfaranden som måste finnas vid de allmännavalen. Hela frågan om sekretesslagstiftningens utformning är r n. föremål föröverväganden. Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén har nyligenavlämnat sitt betänkande "Lag om allmänna handlingar" (SOU 1975:22).Även om utredningen ej aktualiserat frågan om eventuell sekretess förröstlängden kan denna fråga komma att tas upp i samband med den nu pågåenderemissbehandlingen av betänkandet. I detta läge bör enligt utskottetsmening inte nu ta ställning i sak i frågan utan avvakta den vidare prövningenav sekretessfrågorna i stort. Utskottet vill emellertid erinra om allriksskatteverket i anslutning lill gällande bestämmelser om tillhandahållandeav allmänna handlingar utfärdat vissa rekommendationer angående restriktivitelmed tillhandahållande av röstlängden Härigenom tillgodoses motionärernas önskemål så tillvida att upplysningar ur röstlängden ej torde kunna inhämtas under pågåendevalförrättning. Med hänvisning lill delanförda avstyrker utskottet bifall till motionen. Imotionen 1975:989 av m. fl. (c) föreslås alt valbeteckningen pålandslingsvalsedlar skall vara "val till ". Detankommer på centrala valmyndigheten att faställa hur valsedlar skall varautformade. I vallagen (6 kap.) finns endast vissa grundläggande bestämmelserom valsedelns innehåll. Något hinder föreligger inte för centralavalmyndigheten att ersätta valbeteckningen "val av landstingsmän" medt. ex. "val lill ". Enligt utskottets mening kan skälanföras för en sådan ändring. Frågan bör emellertid närmare prövas avriksskatteverket. Det kan förutsättas atl ulan särskilt beslutav gör en sådan prövning och därvid också beaktar de synpunkter somanförts i motionen. Motionen bör anses varabesvarad med vad utskottet sålunda anfört. Enligtgällande ordning beslutar om kommuns indelning i valdistrikt.Innan beslut meddelas, skall fullmäktige i kommunen ha beretts tillfälle attyttra sig i ärendet. Regler om valdistriktens storlek finns ej i vallagen. Delhar förutsatts att kommuner och länsstyrelser beaktar lokala förhållanden ochanpassar valdistriktsindelningen till dessa. Centrala valmyndigheten haremellertid rekommenderat vissa övre och nedre gränser för valdistriktensstorlek med utgångspunkt års val. Lagförslaget i denna delöverensstämmer i princip med riksskatlevérkets rekommendation. 1 propositionenföreslås sålunda att valdistrikt bör omfatta 1 200 till 1 500 röstberättigade.Endast om till följd av förhållandena på orten synneriiga skäl föreligger, fårvaldistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade. Den övregränsen har beräknats med hänsyn till möjligheterna för väljare ochvalförrältare att utan svårigheter och inom rimlig tid genomföra valet. Dennedre gränsen har avpassats med hänsyn till atl garantin för valhemlighetenmåste upprätthållas. En viss försiktighet vid regleringen avdistriktsindelningen i t. ex. skärgårdarna och utpräglade glesbygder äremellertid enligt föredragande departementschefen nödvändig även om valdistriktmed mindre än 100 röstberättigade i princip inte bör få förekomma. Imotionen 1975:2141 av m. fl. (c) framhålls att en gemensam målsättningmåste vara att sådana regler för röstning tillskapas att minsta möjligapraktiska hinder skall finnas för dellagande i allmänna val. Enligtmotionärerna bör man därför inte alltför drastiskt skära ner antalet valdistrikt.Den nedre gränsen för valdistrikts storiek föreslås i motionen till 200röstberättigade. Beträffande den i propositionen föreslagna övre gränsen förvaldistrikts storlek anför motionärerna alt ett skäl för att överskrida dennakan vara en hög poströstningsfrekvens. Erfarenheten av poströstningsfrekvensenvid 1970 och val talar enligt motionärerna härför. Äveni motionen 1975:2143 av m. fl. (s) framhålls alt lagförslagetkan medföra en kraftig minskning av antalet valdistrikt, vilket skulle bli lillmen för väljarna. I motionen föreslås därför att som sin meninguttalar att man vid tillämpningen av de föreslagna bestämmelserna beaktarglesbygdsväljarnas behov av närhet till vallokalen. Imotionen 1975:2132 av m. fl. (fp).anknyter motionärerna till nugällande bestämmelser som innebär att de beslutande organen själva får avgöralämplig storiek på valdistrikten. Enligt motionärerna kan röstningen ochröstsammanräkningen ske på smidigast tänkbara sätt om man överlåter åt kommuneroch länsstyrelser att med hänsyn till förhållandena i de olika kommunernabestämma valdistriktens storiek. I utpräglade tätortsområden bör det sålundavara till fördel för röstningens genomförande att ha stora valdistrikt medansmå valdistrikt är lämpligare i glesbygderna. Vidare anger motionärerna attkostnaderna torde öka för kommunerna om de nödgas ha mindre valdistrikt än vadsom nu'är vanligt. Som ytterligare skäl mot en lagreglering av valdistriktensstoriek åberopar motionärerna att olägenheter kan uppstå i samband med arbetetatt fastställa valdistrikten års val och att införande av kommunalrösträtt för invandrare kan komma att försvåras. Med hänsyn till de anfördaomständigheterna yrkar motionärerna att de i propositionen föreslagna nyabestämmelserna i 3 kap. 3 S andra stycket vallagen om valdistrikts storiekskall utgå ur lagförslaget. Somdepartementschefen framhållit i propositionen är valdistrikten enheter förröstning och för preliminär röstsammanräkning. I likhet med departementschefenanser utskotiet att en med tanke på befolkningstalet väl avvägd indelning ivaldistrikt utgör en förutsättning för all röstningen skall kunna genomförassmidigt och störningsfritt och att röstsammanräkningen sker snabbt och säkert.Vidare måste distriktens befolkningsmässiga storlek ha betydelse förmöjligheterna att fullt ut garantera valhemligheten. motioner som tagit upp frågor om valdistriktens storiek har uttalats attmöjligheterna alt delta i val skulle försvåras om antalet valdistrikt minskadesdrastiskt. Utskottet vill i denna del först erinra om att propositionen somkompensation för indragna valdistrikt anvisar tre nya möjligheter att rösta iglesbygder: röstning pås. k. postställe, som jämställs med postanslall,inrättande av tillfälliga postanslaller på valdagen samt budröstning genomlanlbrevbärare under hela förtidsröstningsperioden. Härigenom blir det möjligtatl undvika alltför små valdistrikt. Valhemligheten kan då bättre garanterasför väljarna i glesbygderna. Somdepartementschefen framhållit har den i propositionen föreslagna lagtexten i 3kap. 3 !j andra stycket vallagen karaktär av riktlinjer för valdistriklsindelningen.Det är angeläget att bestämmelserna inte uppfattas som tvingande av kommuneroch länsstyrelser. Enligt utskottets mening kan bestämmelsernasrekommendationskaraklär bättre komma till uttryck genom att det för frångåendeav de föreslagna högsta (1 800 röstberättigade) ochlägsta (300 röstberättigade) gränserna inte skall krävas "till följd avförhållandena på orten synneriiga skäl" utan endast "särskildaskäl". Om särskilda skäl föreligger skall beslutsmyndigheterna sålundakunna frångå de i lagen angivna riktlinjerna. Utskottet föreslår därför att 3kap. andra stycket vallagen skall ges den lydelse som framgår av bilaga1. Sådanasärskilda skäl som bör föranleda frångående av den uppställda nedre gränsen ibefolkningshänseende kan i första hand anses föreligga när väljarna i t. ex.glesbygder och på skärgårdsöar genom sammanläggning av valdistrikt skulle fhavsevärt längre väg till vallokalen. Härigenom bör glesbygdsväljarnas behov avnärhet till vallokalen kunna tillgodoses. Ett skäl att frångå lagförslagetsriktlinje för en övre gräns av antalet röstberättigade kan enligt utskottetsmening vara erfarenheter från tidigare val om antalet poströster ivaldistrikten. En hög poströstningsfrekvens medför att antalet väljare ivallokaler minskar. Å andra sidan blir sammanräkningsarbetet mera omfattande isådana valdistrikt. Om emellertid kommunerna anseratt större valdistrikt börfinnas av det angivna skälet kan kommunen förordna flera valförrältare för attkompensera detta. I synnerhet i de kommuner som inte tillhör landsting och därendast två val förrättas torde goda skäl kunna anföras för att medge störrevaldistrikt än normalt. Enligtvad utskottet erfarit kommer förslag atl föreläggas /76 årsriksmöte om rösträtt för invandrare. (SOU 1975:15)har föreslagit att endast de invandrare som varit bosatta i ca tre årskall IS rösträtt. Det är inte möjligt att beräkna det exaktaantalet invandrare som blir röstberättigade om beslutar i enlighetmed rösträttsutredningens förslag. Vidare gäller att ett senare beslut omkommunal rösträtt för invandrare inte kan föranleda en omprövning avvaldistriktsindelningen till val. Föredragande departementschefenförutsätter att antalet röstberättigade enligt gällande röstlängd skall varanormgivande vid fastställandet av valdistrikten men pekar påmöjligheten att beakta väntade befolkningsomflyttningar . Enligt utskottels mening torde det även i många fall varamöjligt att uppskatta och beakta antalet invandrare vidvaldistriktsindelningen. Medden ändring av 3 kap. 3 vt andra stycket vallagen som utskottet föreslagit ochvad utskottet i övrigt i denna del anfört bör enligt utskottets mening syftetmed motionerna 1975:2132, 1975:2141 och 1975:2143 anses vara tillgodosett. Vidsin granskning av propositionen har utskottet funnit det värdefullt med dettillägg som föreslås till 11 kap. 9 i vallagen. Detta tillägg innebär ätt enfelaktig valsedelsforsändelse som avlämnats till lanlbrevbärare men som ejmottages av posianstalien skall återlämnas till väljaren. Väljaren får därigenommöjlighet att avlämna en ny valsedelsforsändelse eller att rösta på annat sätt.I vissa fall torde hushållen utefter en lantbrevbärariinje inte fl besök av lantbrevbärarenvarje dag. Om en väljare avlämnar en valsedels- försändelsetill lantbrevbäraren vid dennes sista besök före valet, kanväljaren inte få tillbaka valsedelsförsändelsen förrän efter valet och saknardå möjlighet att avlämna en korrekt valsedelsförsändelse. Detta blir särskiltpåtagligt för dem som röstar före valdagen. Utskottet anser det ejmöjligt att genom lagstiftning ålägga postanstaltérna att i här avsedda fallunderrätta väljaren om att valsedelsförsändelsen ej kan mottagas. Deltahindrar emellertid inte att en praxis kan eftersträvas enligt vilkenpostanstalterna försöker ge underrättelser härom med t. ex. ett telefonsamtal.En sådan underrättelse skulle ge väljaren möjlighet att rösta i vallokalen påvaldagen. Delkan förutsättas att centrala valmyndigheten måste tillhandahålla ett särskiltytterkuverl för valsedelsförsändelse som avlämnas till lanlbrevbärare. Dettamåste givetvis utformas med utgångspunkt från vallagens regler om sådanröstning. Något hinder torde emellertid inte föreligga att utforma kuvertet såatt väljaren som en frivillig uppgift kan ange sitt telefonnummer. Det tordeockså vara möjligt för centrala valmyndigheten att meddela föreskrifter förpostfunktionärerna hur de bör förfara när en felaktig valsedelsförsändelse sommedförts av lanlbrevbärare inte hinner återställas till väljaren före valet.Därvid skulle kunna föreskrivas att väljaren om möjligt skall genomtelefonsamtal eller på annat lämpligt sätt underrättas om attvalsedelsförsändelsen inte mottagits men alt han kan rösta på vanligt sätt ivallokal. Utskottetanser sig kunna förutsätta att den berörda frågan kommer att uppmärksammas avcentrala valmyndigheten utan att något särskilt initiativ skall behöva tas frånriksdagens sida. Ianslutning till behandlingen av propositionens förslag vill utskottet aktualiserafrågan om röstsammanräkningens offentlighet. Gällande bestämmelser i denna delinnebär alt den preliminära röstsammanräkningen i vallokalen skall varaoffentlig. För undvikande av varje missförstånd i denna del vill utskottetförorda atl en uttrycklig bestämmelse om den preliminära rösträkningensoffentlighet skrivs in i vallagen. Detta kan lämpligen ske genom ett tillägg i 13kap. 1 S vallagen. Utövervad som anförts i det föregående har utskottet inte funnit anledning tillerinran mot eller särskilt uttalande med anledning av propositionens förslag. På anförda skäl hemställer utskottet att 1. beträffande ändrad valkretsindelning och ökatinslag av personval förklarar motionen 1975:93, yrkandet 3, besvarad med vad ut skottet anfört, 2. beträffande sekretesskydd för röstlängd avslårmotionen 1975:672, 3. beträffande valbeteckningen på landstingsvalsedlarförklarar motionen 1975:989 besvarad med vad utskottet anfört. 4. beträffande indelning i valdistrikt med anledningav propositionen 1975:27 i motsvarande del och motionerna 1975:2132, 1975:2141och 1975:2143 antar 3 kap. 3 S i det i bilaga intagna förslaget till lag omändring i vallagen (1972:620), 5. med anledning av utskottets initiativ antar 13 kap.1 § i det i bilaga intagna förslaget till lag om ändring i vallagen, 6. med bifall till propositionen 1975:27 i denna delantar förslaget till lag om ändring i vallagen i övrigt, 7. med bifall till propositionen 1975:27 i denna delantar förslaget till lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. Närvarande:herrar i (s), (), (), herrar iMalmö (m). (), Fiskesjö (c), Jonnergård (c), (), iNässjö (m), Karisson i (s), (), i (s), (),i (s) och (vpk). Propositionensförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620) med av utskottet föreslagnaändringar Lagom ändring i vallagen (1972:620) Härigenomföreskrives i fråga om vallagen (1972:620) dels att nuvarande 11 kap,5-7 SS skall betecknas 11 kap, 7-9 SS, dels att 2 kap, 1 S, 3kap, 3 och 4 SS, 6 kap, 3 och 9 SS, 8 kap, 9 S, 10 kap, 2S, de nya 11 kap,7-9 SS, 13 kap. I* och 4 SS samt 14 kap, 4 och 5 SS skall ha nedan angivna lydelse, dels atl ilagen skall införas två nya paragrafer, 11 kap, 5 och 6 SS, av nedan angivna lydelse. Förval till är riket indelat i 28 valkretsar. Dessa är Stockholmskommun, med undantag av (länsvalkrets), , med undanlag av (valkrets), , , ochLunds kommuner (fyrstadskretsen). med undantagav fyr-stadskrelsen (valkrets), , ,ö/ärAe,Brålan-da, , , Färgelan-da, Gäsene, Hemsjö, ,Högsäiers, Lerums, , Mel-leruds. , , , , , Västra Tunhems, och Åmåls kommuner(läns norra valkrets). För val till är riket indelat i 28valkretsar. Dessa är , med undanlag avStockholms kommun (valkrets), , med undantag av (valkrets),, , och Lunds kommuner (fyrstadskretsen). med undantagav fyrstadskretsen (valkrets), Ale, , ,, , , , , , ,, och Åmåls kommuner (läns norra valkrets). 1 S finns inte med i propositionens lagförslag. , , , , ,, , , , , , ,och kommuner (läns södra valkrets), vart och ettav övriga län. , , , och kommuner(läns södra valkrets). vart och ett av övriga län. Varje kommun bildar ett eller flera valdistrikt. Är kommunindelad i valkretsar för val av kommunfullmäktige, skall varje sådan valkretsbilda ett eller flera valdistrikt. beslutar om kommunsindelning i valdistrikt. Innan beslut meddelas, skall fullmäktige i kommunen haberetts tillfälle att yttra sig i ärendei. Beslut om indelning i valdistriktgäller efter del då beslutet vann laga kraft. Länsstyrelsenskall kungöra beslutet samt tillställa centrala valmyndighetenavskrift av detta. Varje kommun är indelad i valdistrikt. Är kommun indeladi valkretsar för val av kommunfullmäktige, skall varje sådan valkrets bildaett eller flera valdistrikt. Valdistrikt böromjatta 1 200-1 500 röstberättigade. Endastom särskilda skäl föranleder det, får valdistrikt omfatta mer än I 800 ellermindre än 300 röstberättigade. beslutar om kommuns indelning i valdistriktpåförslag av fullmäktige i konintunen. Det åligger kommun all närmastföre år då ordinarie val till skall äga rum se över indelningen. Omdet är påkallat får självmant besluta om indelningen i valdistriktsedan fullmäktige i kommunen har beretts tillfälle att yttra sig. Beslut om indelning i valdistrikt skall meddelas senast enmånad före ingången av det år under vilket beslutet skall träda i tillämpning.Länsstyrelsen skall kungöra beslu-' tet samt tillställa centralavalmyndigheten avskrift av detta. *l propositionens förslag har andra stycket följandelydelse: "Valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Endast omlill följd av förhållandena på orten synneriiga skäl föranleder del, fårvaldislrikl omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade." När val enligt denna lag skall förrättas, utser valdistrikt minst fyra personer att på valdagen tjänstgöra som valförrältare i distriktet. Bland de utsedda förordnar nämnden en att vara ordförande och en att vara ersättare för ordföranden. När val enligt denna lag skall förrättas /valdislrikisindelad kommun, utser valdistrikt minst fyrapersoner att på valdagen tjänstgöra som valförrältare i distriktet.