bet · FY01FöU18 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottet godtaralt så sker men vill understryka behovet av snara åtgärder som syftar till ökatdeltagande i utbildningen till reserv- och värnpliktsbefäl. Vad utskottet numed anledning av regeringens förslag samt motionerna 1975:1183, 1975:2060 och1975:2061, yrkande 1 i denna del, har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Imotionen 1975:2059 (m) föreslås att värnpliktiga regementsofficersaspiranterskall erhålla fast anställning inom försvaret då de fullgjort lika somvärnpliktigt kompanibefäl vid avslutad utbildning (kadettskola). Utskottetfinner frågan om de värnpliktiga regementsofficersaspiranternas anställningsförhållandenvara angelägen och anser atl den bör lösas i samband med arbetet på en nybefälsordning. Motionen bör alltså avslås. Utskottetskall i detta sammanhang något beröra frågan om värnpliktslön som tagits upp imotionen 1975:2056 (c). Motionärerna menar att man med en beskattadvärnpliktslön bör kunna skapa ett enklare och enhetligare förmånssystem. Ensådan lösning har redan övervägts av förmånsutredningen (SOU 1972:68 s. 95 och107), som emellertid ansett sig böra överge tanken på en marknadsmässig lön.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motionärernas förslag om enutredning i ämnet. Förvärnpliktiga under repetilionsutbildning innebär propositionen att de skall fåersättning enligt samma modell som sjukpenningförsäkringen, kompletterad medbl. a. en befatlningspenning för dem som genom sin befattning ikrigsorganisationen har ett särskilt merarbete och ansvar.' Det föreslagnasystemet behandlas i motionen 1975:2061 (m). Motionärerna anser atl förslageti princip kan accepteras men framhåller att del bör studeras ytterligare.Utskottet vill erinra om att förslaget i denna del - liksom det föreslagnaförmånssystemet i dess helhet - endast har principiell karaktär. Eventuellaoklarheter kommer med all säkerhet att redas ut under det fortsatta arbetet meddetaljutformningen av de bestämmelser som behöver utfärdas. Motionen1975:2061, yrkande 2, bör alltså avslås. Utskottet övergår häreftertill all behandla det familjesociala stödet. Nyheternai propositionen på delta område hänför sig till huslrubidragel. Kvinna som denvärnpliktige varaktigt bor tillsammans med skall i bidragshänseende likställasmed hustru. Vidare skall hustru (motsvarande) få bidrag endast underförutsättning alt hon vårdar barn i hemmet eller om eljest synneriiga skälföreligger. Begreppet "synnerliga skäl" bör enligt utskottets meningtolkas restriktivt. Det kan t. ex. gälla ett sådant handikapp hos kvinnan somhelt omöjliggör förvärvsarbete. Den som är arbetslös och gift med envärnpliktig bör inte fl ersättning från försvaret ulan från arbetsmarknadsmyndigheten.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen 1975:2058 (vpk) såvittavser yrkande 3. Närdel gäller bostadsbidragen föreslås i princip inga ändringar i propositionen.F. n. beviljas av ansökningarna från ensamstående och ökade medel hartillförts den här bidragsgivningen. I motionen 1975:2058 (vpk) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 2), alt samtliga värnpliktiga oavsett civilståndskall erhålla ett bostadsbidrag motsvarande rimlig bostadskostnad. Motionerna1975:1181 (vpk), yrkande 2, och 1975:1804 (fp) lar upp problemen försammanboende och ensamstående. Utskottet kan för sin del, bl. a. med hänsyntill kostnaderna, inte förorda en linje som innebär atl man ulan prövning gerbostadsbidrag till alla värnpliktiga. Motionerna bör därför avslås, motionen1975:1804 helt och de båda andra motionerna såvitt nu är i fråga. Utskottetavstyrker vidare motionen 1975:2061 (m) såvitt gäller yrkande 3, atl riksdagenvid fastställande av riktlinjer för ersättning ät värnpliktiga m. fi. som sinmening uttalar atl finansiering av sociala kostnader för värnpliktiga undertjänstgöring skall hänföras till socialhuvudtileln. Frågan om en kostnadsfördelningmellan försvars- och socialdepartementen är inte ny. I en motion ifrågasattes lämpligheten av att bokföra rent sociala kostnader för devärnpliktigas familjer som försvarskoslnader. Utskottet avstyrkte en utredningom kostnadsfördelning med hänvisning bl. a. till att frågan var av principiellnatur och att den blivande försvarsul-redningen skulle komma alt övervägadensamma (FöU 1974:19 s. 22). följde utskottet (rskr 1974:190). Bortsettfrån den indexreglering som följer av anknytningen till sjukpenningförsäkringeninnehåller propositionen inte några förslag om värdesäkring avvärnpliktsförmånerna. Frågan las emellertid upp i motionerna 1975:332 (c),1975:335 (c) och 1975:2058 (vpk), yrkande 4. Man bör enligt utskottets meninginte ha ett syslem med automatisk indexreglering och , som ,genomföra betydande successiva förbättringar av värnpliklsförmånerna. Det måstebli fråga om ett val mellan dessa båda metoder och utskottet anser liksomförsvarsministern att den till-lämpade metoden med punktvisaförbättringar är atl föredra och avstyrker därför de motionsyrkanden varom härär fråga. Motionen1975:1186 (m) tar i yrkandena 2 och 3 upp den frivilliga personalens förmåner,vilka inte berörs av den nu föreliggande propositionen. Det ankommer emellertidpå förmånsutredningen att se över förmånerna även för denna grupp och enligtvad utskottet har inhämtat är utredningen i det närmaste färdig med arbetet påett betänkande med förslag i ämnet. Utskottet föreslår därför alt motionen1975:1186 avslås såvitt nu är i fråga. Närdel gäller de värnpliktigas reseförmåner har de värnpliktiga i olika sammanhangfört fram krav på generellt gällande frikort för resor med allmännakommunikationsmedel. Yrkanden om fria resor återkommer också i motionerna1975:336 (c), 1975:741 (c), 1975:1181 (vpk), yrkande 3, och 1975:2058 (vpk),yrkande 1. Försvarsministern anser emellertid att förbättringar i första handbör inriktas på all hjälpa dem som har långa och/eller tidsödande resor tillhemorten. Degenerella förbättringar i fråga om resor som har genomförts ärhögst betydande och utskottet delar försvarsministerns syn när delgäller inriktningen av ytteriigare förbättringar. Del kan emellertid enligtutskottets mening finnas anledning att se närmare på de skäl som åberopas fören ytteriigare liberalisering av reseförmånerna generellt setl. Detta gällersärskilt de administrativa nackdelar som' kan finnas i det nuvarande systemet.Utskottet förordar därför atl en översyn sker av gällande regler på området ochatt man i samband därmed också gör en utvärdering av erfarenheterna avförmånssystemet i denna del. Vad utskottet här anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Ersättning,som enligt propositionen skall baseras på sjukpenningförsäkringen, skall -liksom annan ersättning från - beskallas. I propositionenförutsätts alt ersättningen under repetilionsutbildning, på samma sätt somsjukpenningutbeialningarna, i skattehänseende skall räknas bort från detkommunala skatteunderiaget. 1 motionen 1975:2057 (c) yrkas alt så inte skallske. Detta är, såvitt utskottet kan se, en fråga som det ankommer på denkommunalekonomiska utredningen atl överväga. Med anledning härav och medhänvisning till vad finans- och skatteutskotten anfört i liknande fall(FiU 1975:11 och SkU 1975:27) avstyrker utskottet bifall till motionen ifråga. Enligt nuvarande förmånssystem utgår olikaersättningar till civilförsvarspliktiga, beroende på om det är yngrecivilförsvarsplikliga (i eller under värnpliktsåldern ) eller äldrecivilförsvarsplikliga (över värn-pliklsåldern). Yngrecivilförsvarsplikliga har i princip samma förmåner som försvarsmaktensvärnpliktiga under repetilionsutbildning. Penningbidrag utgår efter en skalasom omfattar åtta personalgrupper. Efter fullgjord tjänstgöring ,inberäknal tjänstgöring enligt värnpliktslagen och lagen om vapenfri tjänst,ulgår tjänstgöringspremie med visst belopp för dag. I vissa fall kan ocksåtillägg till tjänstgöringspremie utgå med visst belopp för dag. Befäl och vissaspecialister får vidare utbildningspremie med visst belopp för dag. Dessutomkan yngre civilförsvarpliktiga i likhet med värnpliktiga få behovsprövatfamiljebidrag. Civilförsvarspliktigöver värnpliktsåldern får civilförsvarspenning. Denna ulgår med belopp sommotsvarar av den civilförsvarspliktiges årsinkomst av förvärvsarbete.Utöver civilförsvarspenning kan utbildningspremie utgå enligt samma grundersom för yngre civilförsvarspliktig. Civilförsvarsplikligabåde i och över värnpliklsåldern får under tjänstgöring fri kost, fritt logi,fria resor, kontanta ersättningar för naturaförmåner, vissa sjukförmåner ochbegravningshjälp samt i förekommande fall ersättningar vid olycksfall efter istort sett samma bestämmelser som för värnpliktiga inom försvarsmakten. Avlöningsförmåner(penningbidrag, civilförsvarspenning, familjebidrag ochpremier) utgår under utbildning men inte för övning. Undantag utgör övning iomedelbar anslutning till utbildning. Kontanta ersättningar utgår vidare iregel bara för dygn under vilket minst tas i anspråk för färd,tjänstgöring m. m. Decivilförsvarspliktigas förmåner framgår närmare av bifogade sammanställning(bilaga 2). Förmånernafinansieras endast delvis över statsbudgeten. Beträffande kommunalt anställdpersonal åligger det kommunen att svara för avlöning och annan ersättning undercivilförsvarsljänslgöring. Kostnader för förmåner åt verkskyddspersonal åliggerdet vederbörande arbetsgivare atl svara för. förordar i propositionen alt civilförsvarsplikliga under utbildningoch övning skall få ersättning enligt samma grunder som värnpliktiga underrepetilionsutbildning med bl. a. befatlningspenning, garantinivå ochfamiljebidrag. Det nu gällande kostnadsansvaret för kommuner och företag vadbeträffar viss personal och personal i verkskyddet bör enligtstatsrådet beslå även i fortsättningen. Utskottetanser del riktigt alt de civilförsvarsplikliga uppmärksammas särskilt vid enomläggning av förmånssystemet. Det stora fiertalet av dem är familjeförsörjare.Som försvarsministern framhåller i propositionen är del angelägel att dessa fåren ersättning som i stort motsvarar vad de erhåller i sill civila arbete.Utskottet har för sin del inte något atl erinra mol alt huvuddelen av decivilförsvarsplikliga får en ersättning enligt de grunder som föreslås gällaför värnpliktiga under repetilionsutbildning. Vissacivilförsvarspliktiga tjänstgör inom verkskydden. Kostnadsansvaret för dennaverksamhet berörs i motionen 1975:2062 (m). Eftersom verkskydden inteuteslutande är avsedda för det egna företagel, ifrågasätter motionärerna ominte kostnadsansvaret bör fiyttas över frän företagen till del allmänna. 1974års totalförsvarsutredning bör enligt motionärerna få i uppdrag alt övervägafrågan om det framtida kostnadsansvaret för verkskydden. Sommotionärerna framhåller har frågan om verkskyddens finansiering prövats av 1972års riksdag, som hade att ta ställning till ett liknande motionsyrkande.Motionen avslogs med hänvisning bl. a. till atl verkskyddel i stor utsträckningäven måste vara ell företagarintresse (FöU 1972:17 s. 43, rskr 1972:231).Utskottel anser att den motion som föreligger bör avslås av samma skäl.Kostnaderna för utbildning och övningar vid landels ca 900 verkskydd uppskattastill ca 1,5 milj. kr. Efter förslag i propositionen 1975:1 (bil. 6 s. 67)har beslutat om vissa förbättringar av värnpliklsförmånerna.Genomförandet av förbätt-ringarna kräver - såvitt gällerfamiljebidragsförmånerna - ändring av 6 och 13 §§ familjebidragsförordningen.Förslaget till lag om ändring i familjebidragsförordningen innehåller deändringar som behövs i delta hänseende. Föratl anpassa författningens namn till den terminologi som används i den nyaregeringsformen föreslås vidare alt rubriken ändras till "Familjebidragslag". Degrundläggande föreskrifterna om förmåner under värnpliktstjänstgöring ochliknande obligatorisk tjänstgöring måste meddelas i lag. I förslagen till lagom ändring i värnpliklslagen, lagen om vapenfri tjänst och civilförsvarslagenhar tagits in föreskrifter som dels fastslår rätten till ersättning undertjänstgöring, dels anger de olika slagen av ersättning. olika lagarna föreslås vissa genomgående ändringar som har samband med dennya regeringsformen i den mån sådana ändringar inte har föreslagits i andrasammanhang (se beträffande civilförsvarslagen prop. 1975:21, FöU 1975:17). Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag tillförfattningsändringar. Utskottet har i det föregående behandlat ipropositionen 1975:37 framlagda förslag jämte motioner i ämnet, avseende delsriktlinjer för ersättning åt värnpliktiga m. fl., dels författningsändringarbl. a. med anledning av beslutade ändringar i förmånssystemet för värnpliktigam. Med hänvisning till vad utskottet därvid har anfört hemställer utskottet beträffande värnpliktsförmåner m. m. l.attriksdagen avslår motionen 1975:2061, yrkande 1 såvitt gäller att behållaulbildningspremier vid befälsutbildning i samband med grundutbildning, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav regeringens förslag samt motionerna 1975:1183, 1975:2060 och 1975:2061,yrkande 1 i denna del, har anfört om åtgärder för alt stimulera till ökatdeltagande i utbildningen till reserv- och värnpliktsbefäl, 3. altriksdagen avslår motionen 1975:2059 om fast anställning avregementsofficersaspiranter, 4. attriksdagen avslår motionen 1975:2056 om ny utredning angående förmånssystemet, 5. atlriksdagen avslår motionen 1975:2061, yrkande 2, om förmånerna underrepetilionsutbildning, 6. allriksdagen avslår motionerna 1975:1181, yrkande 2, 1975:1804 och 1975:2058,yrkandena 2 och 3, om bostadsbidrag m. m., 7. atlriksdagen avslår motionen 1975:2061, yrkande 3, om finansieringen av desociala kostnaderna för värnpliktiga, 8. altriksdagen avslår motionerna 1975:332, 1975:335 och 1975:2058, yrkande 4, omvärdesäkring av värnpliktsförmåner. 9. att avslår motionen 1975:1186, yrkandena2 och 3, om förmåner ål frivillig personal, 10. att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet med anledning av regeringens förslag samt motionerna1975:336, 1975:741, 1975:1181, yrkande 3, och 1975:2058, yrkande 1, har anförtom fria resor m. m., II.attriksdagen avslår motionen 1975:2057 om del kommunala skatteunderiaget, 12. atl godkänner de riktlinjersom förordas i propo sitionen, 13. attriksdagen avslår motionen 1975:2062 om kostnadsansvaret för verkskydden, 14. attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen, 15. atlriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring ifamiljebidragsförordningen (1946:99), 16. attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i värnpliklslagen(1941:967), 17. altriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, 18. attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74). Näiyarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), i (s), i (fp), fruSundström (s), herrar i (c), (), i (s). i (c). (), () och (). avherrar i Gäddvik (m) och () som anser dels atl den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse: Utskottethar för sin del inte något all erinra mot den principiella uppläggningen avförmånssystemet som bl. a. innebär atl dagersättningen differentieras medhänsyn till tjänstgöringens längd. Man värderar på delta sätt arbetsinsatsernalika högt, oavsett vilken uppgift vederbörande är uttagen till. Därmedbortfaller emellertid inte behovet av särskilda för dem som genomgårgrupp- och plutonsbefälsutbildning. Del värnpliktiga befälet har en betydligtlängre arbetsdag - förberedelser för övningar och lektioner liksom eflerarbeteefter övningar - än vad övriga värnpliktiga har. Delta ansvar och merarbete börenligt utskottets mening kompenseras på något sätt och utbildningspremierna kanvara en lämplig form härför. Utskottet delar med andra ord inte den uppfattningsom kommer till uttryck i propositionen och som innebär alt skullevara ett i princip främmande inslag i ett ersättningssystem för denobligatoriska utbildningstiden. Yrkande 1 i motionen 1975:2061 (m) om premierunder grundutbildning bör alltså bifallas. Närdet gäller frivillig utbildning till värnpliktig officer och reservofficer harman från regeringens sida inte tvekat alt ha kvar premierna som komplementtill den ersättning officersaspiranl fär . a. till rådande rekryleringssvårigheler, när det gäller dessabefälskategorier, har man i olika sammanhang fört fram krav på en höjning avpremiebeloppen, som legat stilla . Yrkanden härom återkommerockså i motionerna 1975:1183 (m), 1975:2060 (m) och 1975:2061 (m), yrkande 1. delsatt utskottets hemställan i moment 1 bort ha följande lydelse: 1. all med bifall till motionen1975:2061, yrkande 1, och med avslag på regeringens förslag i denna del uttalaratt ulbildningspremier skall utgå även för befälsutbildning i samband medgrundutbildning. avherrar i Stenkyrka (c), i (c), (). Björki (c) och (). 1 propositionen 1975:37 föreslås delvis nyaprinciper för ersättning åt värn-pliktigam. fi.Förslagen innebär ettförmånssystem som liksom del nuvarande är en kombination av kontantaersättningar och naturaförmåner saml av generella och selektiva förmåner. I motionen 1975:2056 (c) uttalas alt förmånssystemetsuppdelning i en stor mängd ersättningar och bidrag medför svårigheter all göraen totalbedömning av de ekonomiska villkor som de värnpliktiga har under sintjänstgöringstid. Enligt motionärerna borde tiden vara inne atl skapa ettenklare och enhetligare förmånssystem. Ett system byggt på principen omvärnpliklslön bedömer de har många fördelar, såsom ökad social och ekonomisktrygghet för den värnpliktige och hans familj samt förenklade administrativarutiner. Motionärerna skisserar huvuddragen av ett framlida förmånssystem medvärnpliklslön och hemställer att uttalar sig för en utredning rörandeett nytt förmånssystem som är grundat på principen om beskattad värnpliklslön. Enligtvår mening kan del med fog hävdas atl både nuvarande förmånssystem och detsystem som regeringen föreslår ger en splittrad bild av den värnpliktigesekonomiska och sociala villkor under tjänstgöring. Vi anser att man böreftersträva ell enklare och mera enhetligt system och vill erinra om direktivenför förmånsutredningen i detta avseende: "Ett grundläggande krav påförmånssystemet är alt del skall vara enkelt och praktiskt men samtidigtuppfattas som rättvist av den som fullgör tjänstgöringen och även i övrigt hapositiv effekt på denna." Vidkommande överväganden av delta slag samt i övrigt när det gällervärnpliktsförmåner blir det aktuellt alt ta upp frågan i vilken mån värnpliktsförmånernabör finansieras över försvarshuvudtiteln 1974:19 s. 22).' Medhänsyn till att regeringens förslag bygger på ett genomförtutredningsarbete, under vilket förmånsutredningen även har diskuterat fråganom ersättning enligt principen marknadsmässig lön men övergett denna tanke, ärvi beredda all slå bakom utskottets belänkande. Nuvarande förmåner åt värnpliktiga m. fl. med deförbättringar som har beslutats av och som gällerfr. Belopp m. m. Dagersättning m. m. Under grundutbildning och repetitionsutbildning i omedelbar anslutning till grundutbildning Under annan tjänstgöring en- 12-29:50 kr./dag Under utbildning till rege- och efter eget val) Särskild ersättning vid sjö- 90 öre-8:10 kr. Menig kategori E vid flottan () Värnpliktig under grundutbildning () Vid särskild övning och mobi- Vissa värnpliktiga som inte lår utbildningspremie () Hustru (motsv.) Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i En resa för varie hel tjänstgöringsperiod En resa för varie hel tjänstgöringsperiod Enhetspris , per resa Lunch och middag , övriga måltider . för mer än 10 timmars resa /dag för hel beklädnadsutrustning Faktisk kostnad (i princip) Fria ledighetsresor (till valfri plats inom landet medallmänna kommunikationer) Vpl lO-resor (till valfri plats inom landet med allmännakommunikationer) Inkvartering Hälso- och sjukvård Kostnader för familjemedlem. i den mån dessa inte ersätts av allmän försäkringskassa. 1 vissa fall kan sjukbidrag utgå för tandvård. lare m.m., dä värnpliktig driver näring eller rörelse Under grundutbildning (motsv.) Valfritt antal resor for värnpliktiga undergrundutbildning och repetitionsutbildning Fri sjukvård efter utryckning Vid förlust av arbetsförmågan eller nedsättning av dennamed minst hälften Vid invaliditet som nedsätter arbetsförmågan med Tillänka/änkling, frånskild make, barn och föräldrar till den avlidne Vid fullständig invaliditet Vid partiell invaliditet Vid dödsfall enligt samma regler som för arbetstagare istatens tjänst Nuvarande förmåner åt civilförsvarspliktiga med deförbättringar som har beslutats av och som gällerfr. Belopp m. m. Utgår efter en skala som omfattar åtta personalgrupper 12-29:50 kr/dag Till befäl och vissa specialister Hustru (motsv.) Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i Faktiska kostnader (i Kostnader för familjemedlem, i den mån dessa inte ersätts av allmän försäkringskassa. 1 vissa fall kan sjukbidrag utgå för tandvård. tare m.m., då värnpliktig driver näring eller rörelse Utgår medbelopp som motsvarar av den civilförsvarspliktiges årsinkomst av förvärvsarbete Samma som för yngre civil-försvarspliktiga I huvudsak samma som för värnpliktiga förmer än 10 timmars Förmån Belopp m. m. Begravningshjälp Samma som för värnpliktiga Ersättningarvid olycksfall Samma som för värnpliktiga