bet · FY01UU3 · 1975-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 3 UU 1975:3 Utrikesutskottetsbetänkande med anledning av motioner om anslag på tilläggsstat tillinternationellt utvecklingssamarbete 1 motionen 1975:74 av m. fi. (fp)hemställs all -med beaktande av vad som i motionen anförts omfinansieringen - i syfte all uppnå enprocentsmålet och fullfölja internationellaansvar beslutar anslå ytteriigare 500 milj. kr. för internationelltutvecklingssamarbete under /75-varvid förutsätts atl medlenväsentligen används som stöd till de hårdast drabbade . Med ytteriigare 500 milj. kr. möjliggörs inköp av400 spannmål. Beloppet skulle också räcka för atl under ett halvårhålla tio miljoner barn i fattigvärlden på rimlig näringsstandard. Olikafinansieringsalternativ är möjliga. Finansieringen kan t. ex. genom enomlagd och skärpt energibeskattning. I motionen 1975:729 (punkten A.l) av . (c) hemställs atl beslutar atl anslå 500 milj. kr. påtilläggsstat under innevarande budgetår för livsmedelsbistånd i enlighet medvad i motionen anförts. Motionärerna framhåller bl. a. att en del av dessamedel bör reserveras för uppköp av del eventuella resterande svenskaveteöverskottet vars storiek med säkerhet kan bedömas först i slutet av marsinnevarande år. Resterande belopp bör tillföras Väridslivsmedelsprogrammeteller sättas in för en utbyggnad av lagerhållningen, transportkostnader ellerannan typ av insatser inom ramen för ett i motionen skisserat punktprogram.Motionärerna är beredda medverka till en finansiering genom en motsvarandeinkomstförstärkning om så bedöms nödvändigt av konjunklurpolitiska eller andraskäl. Av propositionen 1975:1 framgår att underförsta hälfien av procentuellt har ökat biståndet till u-ländernasnabbare än något annat industriland. kommer också att uppfyllaFN-åtagandet alt betala ut avbruttonationalprodukten till marknadspris i bistånd. Endast , ochNederiänderna kan väntas uppfylla åtagandet. Detsamlade offentliga biståndet från de stater som är medlemmar i () har minskat . Räknat som andel avDAC-ländernas samlade produktion har det minskat från drygt0,till . Någrai-länder har minskal sina utfästelser om bistånd eller utlovar endastoförändrad volym. Detta uppvägs inte av atl några av de andra givarländerna -, , och - ökar biståndsfiödet i snabb takt.Flera av de oljeexporterande länderna förefaller dock vara beredda att görabetydande biståndsinsatser. beräknas denna ländergrupp ha lämnatutfästelser om offentligt bistånd på totalt ca . Biståndsfiödetfrån oljeländerna torde komma att fortsätta all öka . Förfiertalet av dessa länder innebär detta att biståndet räknat som andel av BNPkommer all ligga klart över det internationella 0,7-procenlsmålel. OmDAC-länderna skulle lämna ett offentligt bistånd som motsvarar av BNP,skulle biståndsfiödet från dessa länder komma i närheten av 130miljarder kronor. Delta skulle innebära att nästan heltkompenserades för de beräknade kortsiktiga effekterna av den ekonomiskakrisen. Det är emellertid orealistiskt atl hysa förhoppningar om enbislåndsvolym av denna omfattning, framhålls i propositionen. FN:sgeneralförsamling antog vid ett extra möte ett särskilt program förbiståndet till de av energi- och försörjningskrisen mest drabbade u-länderna.Programmet omfattade dels en i-äddningsaktion avseende hjälp under de närmaste12 månaderna, dels en särskild fond för kalastrof- och utvecklingshjälp. Sverigehar omgående hörsammat generalförsamlingens uppmaning om bistånd till dehårdast drabbade u-ländérna. Under innevarande budgetår har lämnatbetydande kalastroföistånd, huvudsakligen i form av livsmedelsleveranser. Dettotala svenska livsmedelsbiståndet har under budgetåret uppgått tillca 360 milj. kr. mot 115 milj; kr. under förra budgetåret. Denförutnämnda särskilda fonden har inte fött några bidrag. Detta torde iförsta hand bero på att de stora i-länderna och oljeländerna förhållit sigavvaktande. Del är ovisst om generalförsamlingens beslutavseende fonden kommer alt verkställas. Väridslivsmedelskonferenseni rekommenderade bl. a. atl i-länderna skulle i görlig månavsätta en viss del av sina nationella spannmålslager för användning i internationellakatastrofsituationer. EndastNorge och var vid konferensen beredda att utfästa bidrag tilluppbyggandet av en dylik kalastrofreserv: I propositionen begärs bemyndigandeatl ställa upp till 40 000 lon svenskt vete till förfogande under treår för ändamålet. Kostnaderna beräknas till 50 milj. kr. för nästa budgetår.Sammanlagt beräknas 136,5 milj. kr. Desenaste veckornas händelseutveckling i har medfört nya stora behov avhumanitär hjälp. Regeringen har den 3 april1975 meddelat alt den kommer alt tillmötesgå enframställning från den Provisoriska revolutionära regeringen (PRR) i Sydvietnamom bistånd i form av huvudsakligen livsmedel och mediciner till ett sammanlagtvärde av 12 milj. kr. FN:sgeneralsekreterare har vädjat om bistånd för de hjälpinsatser som genomförsi av FN:s fiyktingkommissarie och av ().Regeringen avser atl som svar på denna vädjan ställa 10 milj. kr. tillförfogande för dessa organisationers hjälp till de olika parterna i Sydvielnamoch Cambodja. Vidarekommer regeringen atl ställa 1 milj. kr. till Svenska röda korsels förfogandeförde internationella rödakorsinsalserna i och Cambodja. Diskussionerpågåräven mellan och Frikyrkan Hjälper om möjligheternatill ell utvidgat stöd genom de Förenade Buddist-kyrkorna i Sydvietnam.Regeringen är beredd atl lämna ytteriigare bidrag så snart uppgifter erhållitsom möjligheterna för Buddistkyrkorna alt göra en effektiv katastrofinsatsi Sydvielnam. Innebördenav motionerna 74 och 729 är att tilläggsanslag på 500 milj. kr. skulle beviljasför att möjliggöra ytteriigare insatser under budgetårets återstående månader. Imotionen 74 nämns bl. a. möjligheten av inköp av spannmål. Imotionen 729 förordas atl en del av medlen på tilläggsstat bör reserveras föruppköp av del eventuellt resterande svenska veteöverskottet. Utskottetvill erinra om att det finns tecken på en förbättring avväridens försörjning med vete. Väridsmarknadsprisel har sjunkit kraftigt.Lagren i de stora exportländerna har ökat. a. har kunnatöka sitt livsmedelsbistånd. Detsvenska överskottet på vete kan beräknas till ca . Förnärvarande bedöms inte leveranser av svenskt vete vara en biståndsform som detilltänkta mottagarländerna prioriterar. Motionsyrkandenaom ytterligare anslag för biståndsändamål på tilläggsstat aktualiseraröverväganden om de tilltänkta utgifternas finansiering. Utskottethar därför inhämtat finansutskottets yttrande över motionerna 74 och 729(punkten A.l). har uttalat följande: Bytesbalansen har visat enkraftig försämring. En höjning av bislåndsanslagen för innevarande budgetårskulle kunna leda till att denna utveckling accentuerades och därför krävaåtgärder ägnade att förbättra den utrikes balansen. Dylika åtgärder skulleemellertid kunna skapa en icke önskvärd avmattning isamhällsekonomin. Utskottet anser därför alt det vore olämpligt alt nuytterligare öka biståndsanslagen. Utdragur finansutskottets protokoll 14/75 bifogas. Utskottet konstaterar att Sverigetillhör de länder som givit mest av både långsiktigt utvecklingsbistånd ochkatastrofhjälp. Behovet av ett utvidgatutvecklingsbistånd och katastroföistånd är stort. Endast återståremellertid till det nya budgetåret, då i enlighet medförslagen i propositionen 1975:1 kraftigt höjda biståndsanslag blir disponibla.De föreslagna höjningarna motsvarar sammanlagt i förhållande tillinnevarande budgetår och innebär alt enprocentsmålet uppnås. Ökningen ärstörre, räknat i pengar, än för något annat industriland. Med hänsyn härtill ochunder beaktande av de samhällsekonomiska synpunkter som finansutskottet anförtavstyrker utskottet motionerna 74 och 729 (punkten A.l). att avslår motionen 1975:74 saml motionen1975:729, i vad avser tilläggsstat under innevarande budgetår för livsmedelsbiståndm.m. Näiyarande:herr i (s), fru tredje vice talmannen (),herr förste vice talmannen i (c), (), fruLewén-Eliasson (s), (), i (c), herrarPalm (s). (), (),-(), (), (), herrar Karisson i (c) och (). avfru tredje vice talmannen (), herr förste vice talmannenBengtson i , i (c), herrar (),i och () som anser dels atl utskottets yttrandebort ha följande lydelse: beslöt 1968 att del svenskau-landsbiståndet skulle uppgå till en procent av bruttonationalprodukten /75. uttalade vidare att detta var en minimimålsättningoch att en snabbare ökningstakt borde eftersträvas. Det bestämda löfte till defattiga folken som enprocentsplanen utgjort har upprepats . Våren1974 tog fasta på besluten vid FN;s extra generalförsamling om kraftansträngningarför att stödja de som drabbats hårdast av förändringarna iväridsekonomin och bristen på livsmedel. förutsatte att regeringenunder budgetåret skulle återkomma med förslag om ytteriigare svenska insatserför de hårdast drabbade "och jämväl lämna förslag tillfinansiering härav". Vidare uttalade "att ettställningstagande om svenskt bidrag till FN-insatser bör göras på ett tidigtstadium. Detta ligger i linje med strävandena att snabbt uppnå enprocentsmålet. "Så sent som uttalade att den förutsatte"att det vid vårriksdag uppställda målet för utvecklingsbiståndetsstorlek kommer att uppnås". Utskottetanser det mot denna bakgrund beklagligt att regeringen inte föreslagitriksdagen de ytteriigare anslag för internationellt utvecklingssamarbete somkrävs för att skall klara enprocentsmålet som planerat 1974/75.Utskottet föreslår - med bifall till motionerna 1975:74 av m. (fp) och 1975:729 (punkten A 1) av m. fi. (c) -att riksdagenanslår ytteriigare 500 milj. kr. på tilläggsstat för /75 tillinternationellt utvecklingssamarbete. Därmed uppfyller enprocentsmåletoch fullföljer sin klart uttalade föresats att öka stödet till dekatastrofdrabbade länderna. Sydvietnamär det senaste exemplet på de enorma behoven av katastrofinsatser. Krigetskapar väldiga fiyktingproblem. Barnen drabbas hårdast. Vårdresurserna räckerinte till. Kriget slår hårt på risproduktionen med akuta försörjningsproblemsom följd. Och där striderna gått fram har naturen förstörts. 1detta läge måste enligt utskottels mening vara berett att görabetydande insatser. Det stöd regeringen redan beslutat för katastrofinsatser ärbra men otillräckligt. Ytteriigare snabba och omfattande katastrofinsatser iSydvietnam bör göras från svensk sida och möjliggörs med de ytteriigare 500milj. som utskottet här föreslår på tilläggsstat /75. Dettaextra anslag bör även i övrigt användas för stöd till som är hårtdrabbade av katastrofer. En huvuduppgift bör därvid vara att bidra till attklara livsmedelsförsörjningen i länder med utbredd svält. Det kan ske på fieraolika vägar. kan öka de direkta katastrofinsatserna pålivsmedelsområdet, bl. a. genom att det resterande svenska veteöverskottetställs till förfogande. Vi kan ge ökat stöd till deninternationella spannmålslagringen för katastrofändamål, i enlighet medrekommendationer från väridslivsmedelskonferensen. ärspannmålslagringen otillräcklig inför eventuella kommande skördekatastrofer.Vi bör också kunna bidra till ytterligare snabba åtgärder för att höjalivsmedelsproduktionen i . Storamöjligheter finns att genom FN-organ kanalisera ökade resurser för angelägnainsatser i syfte att både förebygga katastrofer och vidta effektivahjälpåtgärder när katastrofer inträffar. En mera framgångsrik kamp mot katastroferoch för att ge mat åt människor som svälter är - som framhålls i motionerna1975:74 och 1975:729 - betydelsefull också för de berörda u-ländernaslångsiktiga utveckling. Delfår ankomma på regeringen och SIDA alt utifrån de riktlinjer som utskottet härangett närmare överväga och besluta om den exakta användningen av deytteriigare 500 milj. kr. som utskottet föreslår. Beträffandefinansieringen av dessa 500 milj. kr. hänvisar utskottet till vad som anförtsav reservanterna (c -t- fp) i finansutskottets yttrande till utrikesutskottet idenna fråga: Under hänvisning till att uppgörelsen beträffandeskatteomläggningen innebär en förstärkt finanspolitik tillstyrkesanslaget. Utskottet förutsätter att anvisade medel disponeras så attbesvärande effekter på handelsbalansen kan undvikas. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motionerna 1975:74och 1975:729, såvitt nu är i fråga, beslutar anslå ytteriigare 500 milj. kr.på tilläggsstat för /75 för internationellt utvecklingssamarbetesamt ger regeringen till känna vad utskottet anfört om användningen av dessamedel. PROTOKOLL 14/75 (I bil.) Närvarande: se bil. Beslutar utskottet, med anledning av hemställanfrån utrikesutskottet om yttrande över motionerna 74 och 729 (punkten A 1)angående anslag på tilläggsstat för /75 till internationelltutvecklingsbistånd, att uttala följande: Bytesbalansenhar visat en kraftig försämring. En höjning avbiståndsanslagen för innevarande budgetår skulle kunna leda till att dennautveckling accentuerades, och därför kräva åtgärder ägnade att förbättra denutrikes balansen. Dylika åtgärder skulle emellertid kunna skapa enicke önskvärd avmattning i samhällsekonomin. Utskottet anser därför att detvore olämpligt att nu ytteriigare öka biståndsanslagen. Motbeslutet reserverar sig herrar Åsling, , , Fågelsbo, Mundebooch Rämgård som anser att utskottet i stället bort göra följande uttalande: Underhänvisning till att uppgörelsen beträffande skatteomläggningen innebären förstärkt finanspolitik tillstyrkes anslaget. Utskottet förutsätter attanvisade medel disponeras så att besvärande effekter på handelsbalansen kanundvikas. Denna paragraf förklaradesomedelbart justerad. Rättutdraget intygar i tjänsten: GOTAB 759271 s Slockholm 1975