bet · FY01JuU22 · 1975-12-31 00:00:00 — Beslut om avskedande enligt 22§ eller avstängning enligt 26 § meddelas av högsta domstolen enligt vad somföreskrives i 54 §. I fråga om den som eljest inne- I fråga om den som eljest inne har eller uppehåller ordinarie do- hareller uppehåller ordinarie do martjänst eller tjänst som byrå- martjänsteller tjänst som byrå chef eller därmed jämställd eller chefeller därmed jämställd eller högre tjänst vid statlig myndighet högretjänst vid statlig myndighet prövas fråga som avses i 37 § förs- ellerannan tjänst söm regeringen ta stycket av en särskild nämnd.' bestämmerprövas fråga som av- Denna nämnd skall bestå av fem ses i 37 §första stycket av en sär- ledamöter. Ordföranden.skall vara, skildnänind,.Denna nämnd.skall lagkunnig och erfaren i domar- bestå av femledamöter. Regeringen meddelar närma- den skallvara lagkunnig och er- re bestämmelser om' nämndens faren idörharvärv.' Regeringen sammansättning och verksamhet meddelar'närmare bestämmelser samt om den personkrets- som ..omnämndens;sammansättning,och nämndens verksamhet skall avse. verksamhetsamt om den person krets som nämndens verksamhet skall ,avse. 10. att , antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i rättegångsbaiken nied den ändringen att 7 kap. 4 § erhåller följande såsom Utskottets /ö;-j/flg beteckna-, de lydelse: . , :......- , ; Regeringens förslag Utskottets förslag 7 kap. 4§i Allmän åklagare vid underrätt och hovrätt är statsåklagare eller distriktsåklagare. Riksåklagaren är dock allmän Riksåklagaren är dock allmän åklagare vid underrätt och hov- åklagare vidunderrätt och hovrätt lätt i må! om ansvar eller enskilt imål om ansvar eller enskilt an- anspråk på grund av brott som i språk pågrund av brott som i ut- utövningen av tjänsten eller upp- övningenav tjänsten eller uppdra- draget har begåtts av get har begåtts av 1. den som innehar eller uppe- 1. den som innehar eller uppe håller ordinarie domartjänst eller håller ordinarie domartjänst eller tjänst som byråchef eller därmed tjänst som byråchef eller därmed jämställd eller högre tjänst vid jämställd eller högre tjänst vid statlig myndighet; statlig myndighet eller annantjänst söm avses i 38 § andra stycket statstjänstemannalagen (1965: 2. ledamot avdomstol eller cen- 2. ledamot av domstol eller centralstatlig förvaltningsmyndighet, trål statlig förvaltningsmyndighet, som ej ärstatstjänsteman; eller som ej är statstjänsteman; eller 3. krigsman, sombestrider rege- 3. krigsman, som bestrider regementschefseller därmed likställd . mentschefs eller därmed likställd eller högretjänst. eller högre tjänst. Allmän åklagare vid högsta domstolen är riksåklagaren. Har talan till högsta domstolen fullföljts allenast avenskild part, må åklagartalan där, efter riksåklagarens förordnande, föras avlägre åklagare. Närmare bestämmelser om fördelningen av uppgifterna mellanåklagarna meddelas i de för dem gällande instruktionerna. 11. att antar de ipropositionen under punkterna 3, 5 13, 1533, 3556, 5884, 86 och 88framlagda lagförslagen; 12. att antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkringmed de ändringarna att 2 § lagen om yrkesskadeförsäkring erhåller nedanangivna såsom Utskottets förslag betecknade lydelse samt att ingressen tillförslaget jämkas i enlighet härmed. Nuvarande Ivdelse Utskottets förslag Besvär och ansökningar prövasenligt vad nedan stadgas av försäkringsrådet, som jämväl i övrigt har att meduppmärksamhet följa försäkringens tillämpning och utveckling. Bestämmelserna i 44 § förvaltningsprocesslagen (1971:291)äga motsvarande tillämpning i ärende enligt denna lag hos försäkringsrådet. ' Senaste lydelse 1974: 573, « Senaste Ivdelse 1971:607. Nuvarande lydelse Utskottets förslag Grunderna för försäkringsrådets Grunderna för försäkringsrådets' organisation och verksamhet, be- organisationoch verksamhet be stämmas av Konungen med riks- stämmasav , dagen. 13. att antar deti propositionen framlagda förslaget tiU lag om ändring i, lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg med den ändringen att lagen erhåller följande såsom Utskot tets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Lag omändruig i lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg Härigenom föreskrives att 10 Härigenom föreskrives att 10 kap. 9 § lagen (1965: 719) om sä- kap.7ö,§i lagen (1965: 719) om sä kerheten på fartyg skall upphöra kerheten påfartyg skall upphöra att gälla vid utgången av . attgälla vid utgången av år,1975. 14. att avslår det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen om offentligafunktionärers tystnadsplikt; 15. att antar följande Lag om ändring i mäklareordnmgen (1893: 51 s. 1) Härigenom föreskrives att 19 §mäklareordningen (1893: 51 s. 1) skall upphöra att gälla vid utgången av år1975. 16. att antar följande Lag om ändring i kommunaltjänstemannalagen (1965: 275) Härigenom föreskrives i fråga omkommunaltjänstemannalagen (1965: 275) dels att 6§ skall upphöra att gäUa, dels att 2§ skall ha nedan angivna lydelse:. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I anstälhiingsförhållande varadenna lag är tillämplig gäller vad som är bestämt i avtal. »Senaste lydelse 1975:83. , , . « Senastelydelse 1973: 970. JuU1975: 22 120 Avtalmå ej träffas om a) inrättande eller indragning avtjänst eller tjänsteorganisationens utformning i övrigt; b) myndighets eller inrättningsverksamhet; c) anställningsvillkorsom regle- c) anställningsvillkor som regle ras i lag eller annan författning ras i lag eller annan författning och angår tjänstetillsättning, dis- och angår tjänstetillsättning, an- ciplinär bestraffning eller anställ- ställnings lipphörande eller, i den nings upphörande. mån arinat éj följer av författning en, disciplinansvar. Har avtal träffats i strid mot bestämmelserna iandra stycket, är avtalet i denna del utan verkan. Dennalag träder i kraft . 17. att för sin del antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag öm ändruig i lageri (1936: 567) omdöriikapitel. Närvarande:fru (ni), fröken (), herrar Polstam (c), Larfors (s),i (c), i (s), i (c), iVisby (s). Lövenborg (vpk), (), i Kumla(s), i (s), () och (). 1.vid punkten 2 i utskottets hemställan av () och (), som beträffande tillämpningsområdet för ett författningsregleratdisciplinansvar anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 107 med "Vad härefter" och slutar på s. 108 med"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Vadhärefter angår frågan om disciplinansvar för konimunala tjänstemän villutskottet till en början erinra om att statliga och kommunala tjänstemän sedanlänge har haft ett vittgående straffansvar för fel och försummelser i tjänsten.Skälet härtill är att den offentliga tjänstens behöriga gång måste skyddas.För att garantera nödvändig kvalitet inom mängden av tjänsteåtgärder och föratt upprätthålla tjänstemännens integritet har det ansetts nödvändigt att ibetydande utsträckning under JuU 1975: 22 121 kastaämbetsmän ansvar även för gärningar som inte är straffbara, om de begås avandra medborgare. mening föreligger fortfarande ett starkt allmänt intresse avgarantier för att den offentliga verksamheten utövas på ett riktigt sätt, ochdetta intresse måste vara utgångspunkten vid utformningen av ett nyttansvarssystem. I likhet med motionärerna anser utskottet att dessa synpunktergör sig gällande inte bara på den statliga sektorn utan också på det kommunalaområdet. Om vanliga tjänstefel avkriminaliseras och ämbetsstraffen avskaffas,måste därför andra garantier skapas för att de offentliganställda inteåsidosätter sina förpliktelser mot det allmänna. Utskottet har i och för sigingen erinran mot förslaget i propositionen om att endast ett disciplinärtansvar hädanefter skall kunna ifrågakomma för vanliga tjänstefel. När detgäller de kommunalanställda, som inte omfattas av kommunaltjänstemannastadgan,anser dock utskottet att det allmänna skyddsintresset inte i tillräckligutsträckning kan tillgodoses, om inte det allmänna i vart fall i vissutsträckning får behålla ett inflytande över disciplinfrågorna. För ettförfattningsreglerat disciplinansvar för samtliga kommunalanställda talarenligt utskottets mening intresset att man skall få till stånd regler som ärenhetliga för alla anställda i offentlig tjänst. Mot en sådan ordning kanvisserligen invändas att avtalsfrihet i disciplinfrågor i allmänhet f. n.råder inom det kommunala området. Denna invändning saknar dock bärkraft, då detsom nu endast är fråga om att det straffrättsliga ansvaret för tjänstefelskall ersättas av ett disciphnärt ansvar. Ett författningsregleratdisciplinansvar innebär således inte någon utvidgning av tillämpningsområdetför det öffentligrättsliga sanktionssystemet utom beträffande de tjänstemänoch andra anställda i som inte är underkastade ämbetsansvar ochdärför inte heller kan ställas til! ansvar för tjänstefel. Enligt utskottetsmening saknas bärande skäl för att undanta denna grupp kommunalanställda fråndisciplinansvar med hänsyn till att på det statliga området disciplinansvargäller även för de tjänstemän som inte är att anse som ämbetsmän. Underhänvisning till det anförda anser utskottet att ett författningsregleratdisciplinansvar, som motsvarar det sorii i propositionen föreslås beträffandestatstjänstemännen, bör gälla för alla anställda i . Den närmareutformningen av en sådan lagstiftning bör inte lämpligen ske i förevarandesammanhang utan bör övervägas av regeringen. Förslag till erforderliglagstiftning bör föreläggas , så att den kän trädai kraft . Vad utskottet säiunda anfört bör ges regeringentill känna. Vadslutligen gäller arbetstagare i samhällsägda företag och liknande inrättningaranser utskottet att skäl saknas ätt utsträcka ansvaret till sådana anställda.I sista hand gäller, som departementschefen påpekar, för dessa personer liksomför andra arbetstagare bestämmelsen i 18 § lagen JuU1975: 22 122 omanställningsskydd att avskedande får äga rum, om arbetstagaren grovt haråsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande tillämpningsområdetför ett författningsreglerat disciplinansvar dels med anledning av motionen1975: 2088 i denna del ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande disciphnansvar för kommunaltjänstemän, dels avslår motionen 1975:2088 i övrigt i denna del. 2.vid punkten 5 i utskottets hemställan av () och (), som beträffande fullföljd av talan mot disciplinbeslut anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 111 med "Förslageti" och slutar på s. 112 med "2088 i denna del" bort ha följandelydelse: tidigare berört utgör tjänstemännens självständighet och oväld engaranti för att de offentliga funktionerna fullgörs utan ovidkommande hänsyn.En förutsättning för denna självständighet och oväld är att tjänstemännensanställningstrygghet inte äventyras. Garanti härför utgör att domare och vissaandra tjänstemän med avgörande inflytande på medborgarnas rättssäkerhet endastkan avsättas från sin tjänst av domstol. Enligt utskottets mening måstesjälvfallet ett nytt ansvarssystem för offentliga funktionärer utformas så atttjänstemännen i största möjliga utsträckning tryggas i anställningen. Inteminst angeläget är att någon försämring inte sker när det gällerfullmaktshavarnas anställningsförhållanden, Dei propositionen framlagda förslagen torde från den enskilde tjänstemannenssynpunkt innebära rimliga garantier för anställningstrygghet. Från allmänsynpunkt synes dock förslagen innebära en inte oväsentlig försvagning av denuvarande garantierna för fullmaktshavarnas fristående ställning. Vidare ärdet, som framhållit i remissyttrande över ämbetsansvarskommitténsförslag, ej till fyllest att de nya reglerna enligt ordalydelsen och underpolitiskt stabila förhållanden garanterar vissa rättigheter. Minst likaviktigt är att ledamöterna i domstolar och andra myndigheter, som har attupprätthålla de för samhällsskicket grundläggande reglerna, själva, inneharsina uppdrag på sådana villkor, att de i politiskt oroliga tider ej skall kunnaskiljas från sina uppdrag och ersättas av andra personer. I anslutning härtillvill utskottet i likhet med hovrätten erinra om att arbetsdomstolen, som isista hand skall ha att pröva avskedandefrågor, består icke av fast anställdadomare utan av ledamöter förordnade . Det bör också beaktas attarbetsdomstolens uppgift i första hand är att lösa tvister mellan arbetsgivareoch arbetstagare och att domstolens sammansättning anpassats därefter. Domstolen får därför anses vara mindre lämpad JuU 1975: 22 123 atthandlägga disciplinmål där det allmänna skyddsintresset gör sig gällande. mening har vid utformningen "av det nya ansvarssystemet intetillräcklig hänsyn tagits till den betydelse det kan ha att fullmaktshavarnasfristående ställning är omgärdad med så starka garantier som möjligt. Utskottethar i tidigare avsnitt anslutit sig till tanken att de disciplinärasanktionerna bör hållas avskilda från de straffrättsliga och att i konsekvenshärmed avsättningsstraffet skall avskaffas och ersättas av ettavskedandeinstitut. Även inom ramen för ett mera privaträttsligtsanktionssystem bör emellertid enligt utskottets mening fullmaktshavarnassjälvständighet skyddas genom att avskedandefrågor alltid skall prövas avallmän domstol. Utskottet förordar därför att talan mot beslut om avskedande avfullmaktshavare alltid skall fullföljas till allmän domstol. För att inte motförslagets huvudprinciper fullmaktshavarnas ställning skall försämras börvidare motionärernas önskemål om en särskild fullföljdsregel beträffandebeslut om avskedande av tjänsteman med fullmakt på tjänsten tillgodoses. föreslog bör gälla att om en fullmaktshavare inom envecka efter delfående av avskedsbeslut anmäler missnöje över beslutet det skallankomma på arbetsgivaren att inom den i 53 § förslaget till ändring istatstjänstemannalagen stadgade liden väcka talan för prövning av beslutetsgiltighet. Väckes ej sådan talan bör beslutet förfalla. Reglerna synes närmastha sin plats i statstjänstemannalagen. De närmare övervägandena härvidlagliksom i fråga om behovet av särskilda forumregler för avskedandetvister börankomma på regeringen. Utskottet vill dock peka på lämpligheten av att deforumregler som gäller brott i tjänsten av vissa tjänstemän också blirtillämpliga på avskedandefrågor. Förslag till erforderlig lagstiftning börföreläggas . dels att utskottets hemställan under punkten 5 bortha följande lydelse: 5. att beträffande fullföljd av talan motdisciplinbeslut med anledning av motionen 1975: 2088 i denna del ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 3.vid punkten 6 i utskottets hemställan av () och (), som under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 beträffanderättegångskostnader i disciplinmål anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 112som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "också idenna del" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionen innebär förslagen i propositionen i förhållande till vadsom f. n. gäller den nackdelen för arbetstagaren att han kan komma attförpliktas ersätta motparten för dennes rättegångskost- JuU 1975: 22 124 nåder.Enligt utskottets mening kan en sådan ordning få den inte önskvärda effektenatt en arbetstagare, inför risken att behöva betala arbetsgivarens kostnader,underlåter att fullfölja talan mot beslut i disciplinärende. Även om ipraktiken de ovan angivna reglerna i lagen om rättegången i arbetstvister ochlagen om anställningsskydd inte kommer att leda till annat än att arbetsgivareni allmänhet får bära sina egna rättegångskostnader, anser utskottet det angelägetatt arbetstagarens ställning i processuellt hänseende inte skall försämrasgenom den nya ordningen. Utskottet tillstyrker därför motionärernas önskemål omatt det uttryckligen bör stadgas att arbetstagare inte skall vara skyldig attersätta motparten dennes kostnader i disciplinmål såvida inte fall som avses i18 kap. 6 § är för handen. Förslag härom bör föreläggasriksdagen , så att erforderlig lagstiftning kan träda i kraftden . Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under punkten 6 bortha följande lydelse: 6. att beträffande rättegångskostnader idisciplinmål med anledning av motionen 1975: 2088 i denna del ger regeringentill känna vad utskottet anfört.