bet · FY01FöU17 · 1975-12-31 00:00:00 — Skyddsrumbör i första hand anordnas i utrymme, som är avsett att under fredstidanvändas för annat än skyddsrumsändamål. Om detta ej kan ske, bör skyddsrumanordnas på sådant sätt att del under fredstid kan användas för annat ändamål. 40 § 1 mom. Utöver de uppgifter som ankonima påkommun enligt 4 och 7 kap. åligger det kommun.,att a) genom sina myndigheter lämna ochcivilförsvarschefen biträde i sådana frågor rörande civilförsvaret som havasamband med de särskilda myndigheternas verksamhetsområden, varvid kommun blandannat har att på därom gjord framställning tillhandahålla tillgängliga, för civilförsvareterforderiiga byggnadsritningar, kartor och dylikt; b) i enlighet med gällande organisationsplan inrätta och utrusta ledningscentraleroch andra skyddade uppehållsplalser för del allmänna civilförsvaret samtvidtaga andra byggnadsanordningar ävensom reservanordningar som äro avseddauteslutande för brandförsvarets försörjning med vatten så ock undercivilförsvarsberedskap, i den omfattning eller efterdennas allmänna anvisningar bestämmer, utföra ledningscentraleroch andra skyddade uppehållsplatser samt vidtaga andra byggnadstekniskaåtgärder avseende det lokala civilförsvaret, oaktat åtgärderna icke upptagits iorganisationsplanen; c) imätta ochutrusta skyddsrum c) inrätta och utrusta skyddsrum som på grund av beslut enligt 27 § som på grund av beslut enligt 27 § skall anordnas i befintlig anläggning skall anordnas i befintlig anläggning eller byggnad utan samband med eller byggnad utan samband med tillbyggnad eller på mark, som är av- tillbyggnad eller på mark, som är av sedd för gata, torg, park eller annan sedd för gata, torg, park eller annan allmän plats, ävensom vidtaga för- allmän plats, ävensom vidtaga för beredelser avseende provisoriska beredelser som avses i 22 § andra skyddoc\\,tn\\%\. vad regeringen eller stycket och, enligt vad regeringen el- myndighet som regeringen utser ler myndighet som regeringen utser därom förordnar, under civilför- därom förordnar, under civilför svarsberedskap iordningställa så- svarsberedskap iordningställa j/z/yw- dana skydd till skyddsrum; men som där avses till skyddsrum; d) vårda och underhållade under b) och c) omförmälda anordningarna; 0 tillhandahållalämpliga lokaler för civilförsvarets administration saml, i den mån skyldighet härutinnan icke åvilar ägare eller innehavare av an läggning eller byggnad, för förvaring av materiel och utrustning för civil försvaret ävensom för utbildningsverksamheten inom civilförsvaret; g)svaraför avlöning och annan ersättning till personal, vars tjänstgöring icivilförsvaret enligt 20 S skall anses fullgjord i anställning; h)under civilförsvarsberedskap samt vid utbildning och övning, i den omfattningorganisationsplanen angiver, till allmänna civilförsvarets förfogande ställakommunen tillhörig materiel och annan egendom; samt i)å trafikled eller annan allmän plats, där kommunen ansvarar för gatu-ellervägbelysning, vidtaga erforderiiga anordningar för den vägledande belysning,som enligt organisationsplanen skall finnas där under mörkläggning. Därest åtgärd, som avses i I mom. b) och d), enligt organisationsplanenhänför sig till flera i samma civil försvarsområde helt eller delvis ingåendekommuner, skall den kommun bestämmer vidtaga åtgärden och förskjutakostnaderna därför. 1 denmån kostnaderna icke täckas av statsmedel, skola kostnaderna eller, om dessa hava bestritts genom lån, amortering och ränta på lånet åriigen fördelas mellan kommunerna i förhållande till det antal skattekronor och skatteören, som inom varje kommun eller del av kommun påförts de skatt skyldiga vid nästföregående års taxering till allmän kommunalskatt. Påstår kommun, atl särskilda skäl finnas för annan fördelningsgrund, såsom alt vidtagen åtgärd kan antagas bliva till särskilt gagn för viss kommun, eller uppkommer eljest tvist mellan kommunerna beträffande skyldigheten alt bidraga till kostnaderna, äger efter framställning förordna, hur fördelningen skall ske. Sådan framställning skall göras sist efter det kommun anmodats eriägga sin koslnadsandel eller, om framställ ningen göres av kommun, som förskjutit kostnaderna, efter utgången av delkalenderår, under vilket desamma förskjutits. Till den kommun, som förskjutitkostnaderna, hava övriga kommuner alt i överensstämmelse med fördelning som nusagts utgiva pä dem belöpande andelar. andra stycket stadgas skall äga motsvarande tillämpning beträffande sådan i 1mom. g) avsedd kostnad som uppkommit under civilförsvarsberedskap och hänförsig till ändamål, vilket angivits i organisationsplanen såsom gemensamt förflera kommuner, saml beträffande förlust i anledning av skada å kommuntillhörig materiel eller annan egendom, som jämlikt 1 mom. h) undercivilförsvarsberedskap ställts till civilförsvarets förfogande för ändamål somnu sagts. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), i Stenkyrka(c), Glimnér (c), i (fp), i (c).Brännström (s), herr andre vice talmannen (), herrar iNässjö (s), (), i (s), (). (),Kindbom (c) och Wååg (s). avherr i Gäddvik (m) och herr andre vice talmannen (). De föreslagna riktlinjerna för skyddsrumsbyggandelsplanering, genomförande och finansiering har i stora delar samband med deöverväganden som måste ske vid nästa försvarsbeslut. Riktlinjerna bygger på1972 års försvarsbeslut, som beräknas bli prövat från grunden . Enligtvad utskottet har inhämtat kommer emellertid resultaten av förberedelserna förnästa försvarsbeslut att i olika avseenden kunna påverka planeringen förskyddsrumsbyggandel. På grund av detta saml genom de uttalanden som utskottetgör och hemställer alt som sin mening skall ge regeringen till kännaär det möjligt för oss alt stå bakom utskottets betänkande. Regeringenhar i propositionen 1975:21 föreslagit alt 1. godkänna de riktlinjer i fråga omskyddsrumsbyggandet som förordals i regeringsprotokollel, 2. antaga inom försvarsdepartementet upprättat förslagtill lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74). Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1975:1935 (fp), 1997 (fp) och1998 (m). ,till vilket propositionen och motionerna hänvisats, har den 22 april 1975beslutat att från civilutskottel inhämta yttrande över förslagen i de delarsom de berör civilutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande tillfrågorna om skyddsrumsplaneringen, samordningen med övrigabyggnadsbestämmelser och finansieringen av skyddsrum i bostadshus - frågor somendast indirekt berörs av framställda motionsyrkanden. Ifråga om skyddsrumsplaneringen har utskottet uppfatlat förslagen som närmastsyftande till att skapa ett beslutsunderiag av motsvarande art som t. ex. dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen och de därtill knutna saneringsprogrammen.De skall därmed inte anses ha karaktär av fysisk plan i byggnadslagstiftningensmening. Det bör därför övervägas om inte detta borde fä uttryck även ilagstiftningen genom att ordet skyddsrumsplan byttes ut mot ordetskyddsrumsbyggnadsprogram eller i allt fall härtill knöts förtydligandemotivutlalanden i sådan riktning. Därmed skulle undanröjas grunder för attuppfatta skyddsrumsplanen som en med de existerande planinstitutenkonkurrerande planform. Detförhållandet alt det kommunala programarbetet i föreslagen form har ensjälvklar och nära anknytning till del fysiska planarbetet aktualiserar ettunderstrykande av vikten av att skyddsrumsbedömningarna sker i nära samarbetemed . Frågan om och i vilken omfattning beslut omskyddsrumsbyggandet skall sammanfattas eller redovisas i anslutning till defysiska planerna torde böra prövas ytteriigare vid överväganden om nyaplaninslilut. Civilutskottelförordar i anslutning till det ovan anförda att försvarsutskottet betonarlämligheten av att erfarenheter från det fortsatta arbetet på delta områdetillgodoförs det inom pågående arbetet på en ny byggnads-och planlagstiftning. Enligt utskottets mening bör vidare framhållasvikten av att tillämpnings-bestämmelserna till civilförsvarslagen samordnasinom de övriga byggnadsbestämmelsernas ram. Vad gäller principerna Vötfinansieringen av .skyddsrum i bostadshus ansluter sigutskottet till propositionsförslaget. Utskottet förordar emellertid att övergångsfrågornaytteriigare övervägs i samråd med och mot bakgrund bl. a.av alt den nu förordade reformen direkt knutits till det nyabostadsfinansieringssystemets grunder för skilda garanterade kapitalkostnadsnivåer(prop. 1974:150, s. 406). Härtill kommer att det enligt utskottets mening äveni sådant sammanhang bör ytteriigare övervägas om inte möjlighet bör öppnas att,då särskilda skäl talar därför, lämna viss ersättning även för sådana extrautrymmen som med hänsyn till skyddsrumskravens omfattning m. m. inte kananpassas till husets funktioner eller hyras ut självständigt. Det bör ävenuttalas att kostnaderna för skyddsrumsbyggande enligt kommunala beslut i sinhelhet bör bli låneunderiags-grundande för statliga bostadslån och att bidragetenligt eljest gällande principer skall dras av från bostadslånet. Utskottethar förutsatt att frågorna om finansiering av även bidragetmotsvarande produktionskostnader kommer att lösas. Närvarande:fru i (c), herrar i (s), i (s),Wennerfors (m), (), Åkerfeldt (c), (), (fp), i (c), Jadestig (s). Häll (s), (vpk), fruLandberg (s), () och ().