bet · FY01KU7 · 1975-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 7 KU 1975:7 betänkande med anledning avmotioner rörande vissa kommunala frågor 1 detta betänkande behandlas motionerna 1975:70 avherr (), 1975:93 (såvitt gäller hemställan p. 13 och 14) av herrBohman m. fl. (m), 1975:308 av i (c), 1975:676 (såvitt gällerhemställan p. 2) av (), 1975:983 av i m.fl. (c), 1975:992 av m. fl. (c), 1975:1007 av iSundsvall (c), 1975:1009 av (), 1975:1014 av iStaffanstorp (m), 1975:1015 av herrar i och Schött(båda m) samt 1975:1016 av herrar i och Schött (bådam). Hemställan i motionerna tar sikte på olika förhållanden med anknytningtill den kommunala demokratin och till den rättsliga regleringen av kommunernasarbete. De redovisas nedan med tillhörande motiveringar under respektiverubrik. I motionen 1975:93 av m. fl. (m)hemställs "att --- 13. hos regeringen hemställer om förslag till sådan ändring i kom munallagen att kommuner ges möjlighet att inrätta direktvalda kommun delsråd i enlighet med vad som i motionen anförts". Enligtmotionärerna bör kommunerna själva få avgöra mandatperiod och tidpunkt för valav kommundelsråd. Vidare bör kommundelsråd, om de inrättas, erhålla vissbeslutsrätt i lokala frågor och inom en av kommunfullmäktige given ram kunnafatta självständiga ekonomiska beslut. Imotionen t975:676 av () hemställs "2. att begärförslag av regeringen till vårriksdagen 1976: a) om sådan ändring avkommunallagen att kommunerna ges möjlighet att inrätta direktvalda kommundelsråd(lokala styrelser) i enlighet med vad som anförs i motionen". Motionärenanför att beslut som möjliggör för kommunerna att inrätta direktvaldakommundelsråd med egna förvaltningsuppgifter bör fattas vid vårriksdagför att partier och väljare i den kommunala valrörelsen skall veta vilkamöjligheter som kommer att finnas och ta ställning pågrundval därav. I motionen 1975:983 avherr i m. fl. (c) hemställs med hänvisningtill vad som anförts i motionen 1975:1751 "att hos regeringenbegär att utredningen om den kommunala demokratin i till-läggsdirektiv ges iuppdrag att lägga fram förslag som möjliggör för kommun att inrättakommundelsfullmäktige med uppgift att stimulera till integrering av verksamhetoch funktioner i kommundelarna". Genominrättande av kommundelsfullmäktige kan enligt motionärerna de nuvarandekommunerna ges framför allt ramplanerande uppgifter medan de flesta beslutenkan fattas och verksamheterna bedrivas på kommun-delsnivå. Med kommundelaravses i motionen även en uppdelning av större tätorter. Insyni kommunala bolag och stiftelser Imotionen 1975:676 av () hemställs "2. att begär förslag avregeringen till vårriksdagen 1976: d) om åtgärder för vidgad insyn i ochkontroll av kommunala bolag och stiftelser i enlighet med vad som anförs imotionen". Motionärenanför att expansionen av den kommunala verksamheten bl. a. harmedfört att en ganska stor del av kommunernas verksamhet drivs i bolagsform.Enligt motionen har den ökade användningen av bolagsformen fått negativaföljder från demokratisk synpunkt eftersom medborgarnas möljiigheter till insynär mindre än i fråga om den verksamhet som bedrivs av nämnder och styrelser.För att motverka denna utveckling föreslås i motionen en "katalog" pååtta olika åtgärder som bör övervägas. För motiveringen i detalj hänvisas tillden tryckta texten. Imotionen 1975:992 av m. fl. (c) hemställs "att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till sådana lagändringar att offentlighetsprincipenkommer att gälla för kommunala och landstingskommunala bolag och stiftelsersamt att verksamheten i sådana företag kan bli föremål för interpellationer ochenkla frågor i kommunfullmäktige respektive landsting". 1motionen anförs att interpellations- och frågeinstituten spelar en stor rollför att bringa olika förhållanden inom den kommunala och landstingskommunalaverksamheten till allmänhetens kännedom. Enligt motionärerna är dock betydandedelar av den kommunala verksamheten undandragen insyn via fullmäktige ochlandsting genom att den handhas av stiftelser och bolag som har enprivaträttslig ställning och till vars företrädare interpellationer och enklafrågor inte kan ställas. Offentlighetsprincipen gäller inte heller, vilketytterligare begränsar insynsmöjligheterna. 1motionen 1975:1009 av () hemställs "att måtte hosregeringen begära utredning om de kommunalrättsliga formerna förbolagsbildning". Enligt motionären bör utredningen särskilt beakta förutsättningarnaför att företagsformerna vad gäller kommunala bolag får sammaoffentlighetsregler som statliga och kommunala myndigheter. 1 motionen 1975:93 av m. fl. (m)hemställs "att --- 14. hos regeringen hemställer om förslag till sådan ändring i kom munallagen att kommun ges möjlighet att anordna rådgivande folkomröst ning". I motionen 1975:676 avherr () hemställs "2. att begär förslag avregeringen till vårriksdagen 1976: b) om sådan ändring av kommunallagen attkommunerna ges möjlighet att anordna rådgivande kommunalafolkomröstningar". 1motionerna anförs att kommunallagen inte ger kommunerna möjlighet att anordnafolkomröstningar. Enligt motionärerna bör det grundläggande representativasystemet på nivå kompletteras med möjligheten att i vissa frågor genomfolkomröstning avläsa lokala opinioner. Enligt motionen 1975:676 bör det ävenövervägas om en minoritet i kommunfullmäktige eller en viss andel av kommunensbefolkning skall ha rätt att ta initiativ till folkomröstning. Suppleants tjänstgöring enligt kommunallagen 1 motionerna 1975:70 av () och1975:1014av i (m) tas frågan om reglerna försuppleants tjänstgöring i kommunfullmäktige upp. 1motionen 1975:70 hemställs "att hos regeringen begär sådanändring eller komplettering av kommunallagen att suppleant, vald å gemensampartilista i kommun med flera valkretsar, vid förfall för ordinarie fårtjänstgöra oavsett i vilken valkrets han placerats". Imotionen 1975:1014 hemställs "att hos regeringen begär översynav 1. vallagens bestämmelserom utseende av suppleant för fullmäktige, 2.kommunallagens bestämmelser om suppleant för fullmäktige". Bådamotionerna avser reglerna för vem av suppleanterna som skall inträda tilltjänstgöring i fullmäktige i de fall då kommun är indelad i valkretsar ochparti gått fram med samma valsedel i alla valkretsar. Enligt motionärerna harlänsstyrelserna tolkat vallagen så att suppleant i fullmäktige endast ärsuppleant i sin egen valkrets och såleds inte kan ersätta ordinarie ledamotannat än från den valkrets i vilken vederbörande suppleant är vald. Enligtmotionen 1975:70 kan detta leda till att en frånvarande ordinarie ledamotsplats inte kan besättas trots att ett flertal suppleanter (från andravalkretsar) är närvarande vid sammanträdet. I motionen 1975:1014 anförs ävenytterligare exempel på bestämmelser i kommunallagen beträffande suppleanternasverksamhet som enligt motionären är oklara. Det gäller t. ex. suppleanternasrätt att väcka motioner och ställa interpellationer liksom förfarandet närordinarie ledamot anländer till sammanträde där inkallad suppleant börjattjänstgöra. Imotionen 1975:676 av () hemställs "2. att begär förslag avregeringen till vårriksdagen 1976: c) om sådan ändring av kommunallagen attkommunal nämnd och styrelse ges rätt att hålla offentliga sammanträden". Imotionen anförs att olika åtgärder bör prövas för att skapa mer öppenhet i denkommunala verksamheten. Som exempel på sådana tänkbara åtgärder nämns imotionen att sammanträden i vissa kommunala nämnder kan göras offentliga ochatt offentliga utfrågningar i vissa typer av frågor kan anordnas med tjänstemänoch andra experter. Jäv vidlöneförhandlingar för revisorspcrsonal 1 motionen 1975:308 av i (c)hemställs "att hos regeringen föreslår att frågan om jäv vidlöneförhandling av vid kommun anställd personal utreds". Motionärenanför att i de fall kommun inrättat eget revisionskontor löneförhandlingar förden vid detta kontor anställda personalen sker med deltagande av personal som isin tur är föremål för revision av dem vars anställningsvillkor de förhandlarom. Enligt motionären är dessa förhållanden otillfredsställande.Kommunallagsutredningen bör ge förslag till komplettering av kommunallageneller tillämpningsföreskrifter på denna punkt. 1 motionen 1975:1015 av herrar iStaffanstorp och Schött (båda m) hemställs "att hos regeringenbegär förslag till ändring i kommunallagen enligt vad i motionen anförts". 1motiveringen föreslår motionärerna att en bestämmelse angående obligatoriskarbetsordning för kommunfullmäktige skall införas i kommunallagen. En sådanbestämmelse finns redan i landslingslagen 38 §. Översynav landsting.slagcns bestämmelser om motionsrätt 1 motionen 1975:1016 av herrar iStaffanstorp och Schött (båda m) hemställs "att hos regeringenbegär förslag till ändring i landstingslagen 21 § 1 mom., i enlighet med vad imotionen anförts". 1motionen anförs att landstingslagen i många avseenden är i behov av en grundligöversyn. Den ökade arbetsbördan och den högre sammanträdesfrekvensenföranleder t. ex. enligt motionärerna att lagens bestämmelser angåendemotionsrätten till landstingsmöte behöver ändras. Enligt landslingslagen 21 §1 mom. skall motion till landstingsmöte enligt huvudregeln lämnassenast före landstingsmötet. 1 motionen föreslås sådan ändring ilagtexten att förvaltningsutskottet ges rält alt fastställa sista dag förinlämnande av motioner. Proportionellvalmetod vid utseende av kommunala utredningar m. m. I motionen 1975:1007 av i (c)hemställs "att hos regeringen anhåller om förslag till sådanalagändringar att rätt till proportionellt val införs vid kommunfullmäktiges ochlandstings val av kommittéer, utredningar och arbetsgrupper". Enligtmotionären bör minoritetens insyn även i arbetsgrupper och kommittéergaranteras. Att överlåta utredningen av en fråga till en viss arbetsgrupp fårinte ge en möjlighet att utestänga minoriteten från den representation den ärgaranterad i kommunstyrelsen. De frågor som behandlas i förevarande motionerberörs av arbetet inom flera statliga utredningar. {C1970:30) överlämnade sitt huvudbetänkande Enhetlig kommunallag(SOU 1974:99) i vilket bl. a, presenteras ett förslag till en för primär- ochsekundärkommunerna gemensam kommunallag. Vissa av de frågor som behandlas imotionerna berörs i utredningens betänkande. Det gäller t. ex. frågan omarbetsordning i kommunfullmäktige och reglerna för motionsrälten i landstingen. uppdrag återstår att framlägga förslag tilllagändringar som föranleds av överväganden inom utredningen om den kommunalademokratin (C 1970:29). Denna utredning, som har till uppgift att göra en bredöversyn av formerna för medborgarinflytandet över den kommunala verksamheten,planerar att redovisa huvuddelen av sitt arbete . Vid riksdag behandladekonstitutionsutskottet i betänkandet KU 1974:30 ett stort antal motionsyrkandenmed anknytning till den kommunala demokratin. Bland de frågor som därvidberördes kan nämnas möjligheterna för kommunerna att inrätta särskildakommundelsorgan (t. ex. kommundelsråd) och att anordna folkomröstningar,informationsutbytet i kommunerna saml möjligheterna till insyn i de kommunalabolagen. Utskottet föreslog i sitt enhälliga och av godkändabetänkande att de då aktuella motionerna skulle överlämnas till utredningen omden kommunala demokratin. 1 sin motivering anförde utskottet bl. Enligt utskottets mening bör de olika förslag som iolika sammanhang framförts för att stärka och vitalisera demokratin ikommunerna övervägas i ett sammanhang. Som framgått av det föregående är flertaletav de frågor som tagits upp i förevarande motioner föremål för övervägandeninom utredningen om den kommunala demokratin. Med hänsyn härtill och till vadutskottet tidigare anfört anser utskottet det vara lämpligt att motionerna utannågot ställningstagande i sak till de i motionerna behandlade frågornaöverlämnas till utredningen. I motionerna 1975:70, 1975:93 (hemställan p. 13 och14), 1975:308, 1975:676,såvittnuärifråga(hemställanp. 2),1975:983,1975:992,1975:1007, 1975:1009, 1975:1014, 1975:1015 samt 1975:1016 tasupp ett flertal olika frågor med anknytning till den kommunala demokratin ochkommunallagstiftningen. Denkommunala demokratin och den rättsliga regleringen av kommunernas arbete harsedan början av 1970-talet varit föremål för ett omfattande utredningsarbete.1970 tillsattes dels en sakkunnig för att göra en lagteknisk översyn avkommunallagarna (kommunallagsutredningen), dels den paria-mentarisktsammansatta utredningen om den kommunala demokratin. Detta utredningsarbetebefinner sig i sitt slutskede. har nyligenavlämnat sitt huvudbetänkande Enhetlig kommunallag (SOU 1974:99). Betänkandet,som innehåller ett förslag till gemensam kommunallag för primär- ochlandstingskommuner, kommer att remiss-behandlas. Utredningen om den kommunalademokratin har under arbetets gång publicerat ett flertal delbetänkanden.Utredningen kommer enligt vad utskottet erfarit att avlämna sitthuvudbetänkande . Efter sedvanlig remissbehandling bör förslagpå grundval av utredningens överväganden kunna föreläggas iproposition . Samtligafrågor som tagits upp i motionerna innefattas i nu aktuellt utredningsarbetepå det kommunala området. Med hänsyn till att även de återstående delarna avdetta utredningsarbete kommer att redovisas ärdet inte lämpligt att nu ta ställning i sak till de frågor som behandlas imotionerna. Utskottet avstyrker därför ifrågavarande motionsyrkanden. 1. avslår motionerna 1975:70, 1975:93, såvitt avserhemställan punkterna 13 och 14, 1975:308, 1975:983, 1975:992, 1975:1007, 1975:1009,1975:1014, 1975:1015 och 1975:1016, 2. avslår motionen 1975:676, såvitt avser hemställanpunkten 2. Nänwande:herrar i (s), (), (), herrar iMalmö (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c), (), i (m), Karisson i (s), (), Måbrink (vpk),i (s) och i (s). avherr () som anfört och hemställt: har i motioner iriksdagen krävt ändringar av kommunallagen, vilka skulle möjliggöra envitalisering och fördjupning av den kommunala demokratin. Bland de krav somframförts från sida märks direktvalda kommundelsråd, rådgivandekommunala folkomröstningar, vidgad öppenhet och insyn i kommunala nämnder,bolag och stiftelser samt större möjligheter för medborgarna att medverka i ochpåverka samhällsplaneringen. Dereformer som på detta sätt arbetat för att få genomförda har underårens lopp blivit alltmer angelägna. Kommunindelningsreformen har skapat störresvårigheter för de enskilda medborgarna att direkt delta i det kommunalaarbetet. Den gemensamma valdagen har medfört att de kommunala frågorna trängstillbaka i valrörelserna. Den kommunala verksamheten expanderar kontinueriigtoch snabbare än den statliga. har kommunerna ansvar för en stor ochväsentlig del av samhällets service till medborgarna. Det är t. ex. kommunensom svarar för planeringen och skötseln av det bostadsområde där vi bor, fördaghemmet, skolan, , teatern och idrottsplatsen och i många fall förtrafiken till och från vår arbetsplats. Kravet på en vital närdemokrati på denkommunala nivån är starkare . Det är en central uppgift attytteriigare förstärka och förankra den kommunala självstyrelsen hos de enskildamedborgarna. I motionen 1975:676 avGabriel () återkommer flera av de Utskottets majoritet har- liksom ständigtunder föregående år - avvisat motionsyrkandena med hänvisning till arbetet inomutredningen om den kommunala demokratin. säger utskottet att utredningenkommer att lägga fram sina förslag . Därför vill utskottet intei år heller ta ställning till dessa väsentliga frågor. Jagkan inte dela denna utskottets syn på frågornas behandling. De reformkrav somtas upp i motionen är så centrala och så angelägna att ett pågåendeutredningsarbete inte får tas till intäkt för att, som utskottet gör, vägra"att ta ställning i sak" till dem., Jaganser tvärtom att behovet av att fördjupa och stärka den kommunala demokratinär så väsentligt att redan nu som sin mening bör uttala att förslagav den innebörd som anges i motionen bör föreläggas . Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. med bifall till motionen 1975:676,såvitt avser hemställanpunkten 2, begär förslag av regeringen till vårriksdagen 1976 i enlighet medvad som anförts i motionen. GOTAB 75 9029 S Slockholm 1975