bet · FY01TU1 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningenhar numera lagt fram sitt betänkande (SOU 1974:84) Stat och kommun i samverkan.Däri föreslås bl. a. att en särskild utredning tillsätts för att närmareundersöka lämpligheten av viss omfördelning mellan stat och kommun i fråga omväghållningsuppgifter. Länsstyrelserna anses genom sin förtroendemannastyrelseoch sin organisatoriska uppbyggnad ha goda förutsättningar att i ökadutsträckning kunna ta över beslutanderätten beträffande näringslivsfrågor,vägplanering och miljö- och naturvård. En konkret avgränsning av de beslut somkan decentraliseras kräver enligt utredningen en detaljerad genomgång av allade författningar och bestämmelser som reglerar dessa ämnesområden samt inteminst kontakter och diskussioner med berörda myndigheter på central ochregional nivå. Utredningen föreslår därför att detaljerade överväganden idecentraliseringsfrågor bör göras i särskild ordning. Dess förslagremissbehandlas f n. Utskottetär för sin del, i likhet med nämnda utredning och motionärerna, alltjämt av denuppfattningen att ett förstärkt lekmannainflytande över den regionalavägplaneringen bör övervägas. Vad beträffar länsvägnämndernas ställning hardenna inte närmare berörts av utredningen. Utskottet vill bl. a. därför förordaatt frågan härom redan nu tas upp. Den av motionärerna anvisade utvägen - attlåta länsvägnämndens ordförande vid behandling av vägfrågor flingå som adjungerad ledamot - kan vara en godtagbar lösning. Frågornaom i vilken omfattning och på vilket sätt ett ökat lekmannainflytande på deregionala vägfrågorna lämpligen kan komma till stånd bör enligt utskottetsuppfattning tas upp till ingående prövning vid den kommandedepartementsberedningen av utredningsbetänkandet och de följdförslag idecentraliseringsfrågan m. m. som kan förväntas bli resultatet härav. i nu berörda frågor anfört bör av ges regeringen tillkänna. Vid sin behandling av frågan om medelstilldelningentill väg- och gatu-byggandet redogör departementschefen bl. a. för utfallet avinvesteringarna inom denna sektor samt de beräknadekostnaderna . Vidare erinras om de angelägna behov avolika driftåtgärder som föreligger på det statliga vägnätet. Förinnevarande budgetår är anslaget till Drift av statliga vägar 1 155 milj. kr.Av anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statligavägar har därjämte 83 milj. kr. fördelats till drift av statliga vägar. Ökademedel bör enligt departementschefen för nästa budgetår (avseende kalenderåret1976) ställas till förfogande under anslaget. En höjning av detsamma med 200milj. i förhållande till det i riksstaten för /75 anvisadebeloppet föreslås därför. Totalt skulle därmed för detta ändamål disponeras ca1 355 milj. kr. Inomdenna ram räknar departementschefen med att , vid normal omfattningav servicearbeten, kan utföra förbättringsarbeten i ungefär samma omfattningsom . I sammanhanget erinras om att under de senastebudgetåren även betydande insatser i form av beredskapsarbeten - avseendeförbättringsarbeten - tillkommit för arbeten på detta område. har således för ändamålet sammanlagt ca 400 milj. kr. anvisatsöver elfte huvudtiteln. Dessa arbeten, som primärt tillkommit från allmänsysselsättningssynpunkt, har även bidragit till att påskynda genomförandet avvägverkets långsiktiga program för upprustning av de sekundära och tertiäravägarna. Utskottetfinner den föreslagna anslagshöjningen välmotiverad och tillstyrker densamma. I motionen 572 har yrkats att beslutaratt sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande att de enligtmotionärerna aviserade indragningarna av allmänt underhåll för vissa vägar intekommer till stånd. Några generella indragningar av detta slag har emellertid,enligt vad utskottet erfarit, inte nu aviserats. Såsom utskottet dessutom redantidigare (TU 1973:1) framhållit regleras frågan om indragning av allmän väg ochförutsättningarna härför i väglagen (1971:948), som behandlade ochgodtog så sent som . Bestämmelserna i den till väglagenanslutande vägkungörelsen (1971:954) innebär att uppfattning ien indragningsfråga ges stor vikt. Av i olika sammanhang tidigaregjorda uttalanden framgår vidare att indragningsärendena handläggs under storhänsyn till förhållandena i de enskilda fallen och att indragningar sker endastdå vägande skäl föreligger. Även om utskottet förutsätter att så ärförhållandet synes ändock i sammanhanget uppmärksamhet böra fästas på vikten avatt härmed sammanhängande frågor får en för närmast berörda vägintressentersdel tillfredsställande lösning. Någon särskild åtgärd i ämnet av det slagmotionärerna förordat finner sig utskottet emellertid f n. inte berett atttillstyrka. Då vidare också frågor om intagning till allmäntunderhåll av väg skall prövas i den särskilda ordning väglagen föreskriverfinner sig utskottet ej kunna tillstyrka att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen 211 - vilket skulle innebäraatt beträffande sådana vägar inom vissa kustområden, som undantagits från allmäntunderhåll , en förnyad prövning av underhållsansvaret sker.Därest ett faktiskt behov föreligger att återföra dessa vägar till allmäntunderhåll - vilket i och för sig synes kunna vara motiverat - bör frågansålunda prövas i nämnda ordning och inte lösas genom generella uttalanden frånriksdagens sida. I motionen 555 har yrkats att hosregeringen begär förslag till ändrade regler för disposition av väganslag ienlighet med motionärernas förslag - innebärande bl. a. att åtskillnad i vissafall inte skulle göras mellan underhålls- och byggnadsmedel. Redannuvarande anslagsregler och -metodik samt årstidsmässiga variationer iarbetsuppgifternas karaktär och fördelning ger emellertid, enligt vad utskotteterfarit, goda möjligheter till omfördelning av resurserna mellan underhåll.ochbyggande i den riktning motionärerna åsyftar. Från sida har inteheller förslag till ändring i nuvarande anslagsindelning eller -disposition påförevarande område lagts fram. Med hänvisning härtill och då inte hellerutskottet finner någon åtgärd i ämnet från sida påkallad avstyrksmotionen. Anslaget Byggande av statliga vägar är förinnevarande budgetår 745 milj. kr. Av anslaget Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar har därjämte fördelats 117 milj.kr. till Byggande av statliga vägar. För nästa budgetår (avseende kalenderåret1976) förordas av departementschefen en medelsanvisning om 765 milj. kr.,innebärande en nominell ökning med ca 20 milj. kr. iämfört med riksstaten /75. Utskottettillstyrker förslaget samt vill i anslutning härtill och i anledning av en radyrkanden i de i det följande behandlade motionerna ånyo kraftigt understrykavikten av att vägväsendet på tillförs ökade resurser i syfte attöka framkomligheten och trafiksäkerheten på våra vägar. Hela det för innevarande budgetår upptagnakonjunkturbetingade väg-anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar har i enlighet med beslut ställts tillvägverkets förfogande. För att bibehålla handlingsberedskapen isysselsättningsavseende och ha möjlighet att, då sysselsättningslägetså kräver, påskynda och lidigarelägga angelägna vägföretag samt utföraförbättringar på bl. a. regionalpolitiskt viktiga länsvägar förordardepartementschefen att ett motsvarande anslag tas upp även för nästa budgetår.Anslaget anses därvid böra anvisas med samma belopp som för innevarandebudgetår, dvs. 200 milj. kr. Anslaget föreslås skola ställas till regeringensförfogande atl disponeras för särskilda insatser ifråga om drift och byggande av statliga vägar när detta är motiverat avkonjunkturpolitiska och andra skäl. Planeringen av ifrågakommande åtgärder,som i första hand bör inriktas på arbeten som på en gång är från sysselsättningssynpunktvärdefulla och vägpolitiskt angelägna, skall enligt förslaget ske i samråd medAMS. Ianledning härav har i motionen 565 yrkats att skall ge regeringentill känna att anslaget bör till fullo få utnyttjas av och attvägverket redan nu bör få i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsynhärtill. Ett yrkande av samma innebörd har framställts i motionen 851. Imotionen 1476 har begärts att anslaget till fullo skall få utnyttjas avvägverket och att därvid särskilt beaktas behovet av kraftiga insatser för atteliminera förekomsten av alltför svaga broar. Utskottetvill i anledning härav framhålla att väganslagen under nästa budgetår intekommer att överstiga lägsta verksamhetsalternativ även om detsärskilda anslaget på 200 milj. kr. inräknas i beloppet. Hänsyn måste också tastill de eftersläpningar som föreligger på detta område och till de kraftigakostnadsökningar som tillkommer på grund av de höjda oljepriserna. Utskottetvill därför understryka att det särskilda anslaget ej bör få medföra någonminskning av de beredskapsarbeten som eljest skulle komma till stånd. Vidarebör anslaget för /76 liksom för innevarande budgetår till fullofå utnyttjas av och verket redan nu få i uppdrag att planera sinverksamhet med hänsyn till detta. Det bör vidare ankomma på att görafördelningen mellan de olika anslagen. Utskottet förutsätter att därvid behovetav en snabb ombyggnad av broar med otillräcklig bärighet särskiltuppmärksammas, att angelägna nybyggnadsbehov inte eftersatts och att enåterhämtning kan påbörjas i fråga om det ackumulerade behovet av egentligtvägunderhåll. Anslaget bör även, under det nu aktuella budgetåret, kunnautnyttjas för bidragsgivningen till enskilda vägar. härom anfört bör av ges regeringen till känna. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker yrkandet i motionen 1477 att demedel som anvisas under anslaget skall ställas till vägförvaltningarnasförfogande i enlighet med vad motionärerna anfört. Ej heller kan utskottet tillstyrka att medel frånanslaget specialdestineras för arbeten i vissa län eller till särskilda företagpå det sätt som föreslagits i motionen 573 och - i viss mån - 855. Utskottetåterkommer till dessa motionsyrkanden i det följande. Anslaget till Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator bör i enlighet med departementschefens förslag tas upp med ca 205,7milj. kr., vilket innebär en ökning med 21,1 milj. kr., som ansetts nödvändigmed hänsyn till pris- och trafikutvecklingen m. m. Även beträffande anslaget till Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator föreslås en - om ock mindre - uppräkning ske.Utskottet tillstyrker den sålundaförordade uppräkningen med drygt 6 milj. kr. till 350 milj. kr. Härav följeratt utskottet avstyrker motionen 1475, vari yrkats att anslaget minskas med 1milj. - att i stället anslås under ett särskilt anslag benämnt Bidrag tillförsöksverksamhet med kollektivtrafik. Beslut i frågor av de slag motionärernadärvid aktualiserat bör f ö. enligt utskottets uppfattning anstå i avvaktan påbehandlingen av kollektivtrafikutredningens aviserade betänkande. Beträffande anslaget Bidrag till drift av enskildavägar m. m. erinras i budgetpropositionen om att väsentligt ökade medel ställts till förfogande. För innevarandebudgetår är anslaget upptaget med 83 milj. kr. Av beloppet kan drygt 7 milj.kr. beräknas avse istånd-sättningsarbeten, vilket anses möjliggöra en väsentligstandardförbättring av det enskilda vägnätet. För nästa budgetår förordas enmedelsanvisning med 93 milj. kr., dvs. en ökning jämfört med innevarandebudgetår med 10 milj. kr. Den balans av inneliggande ansökningar om statsbidragtill i och för sig statsbidragsberättigade enskilda vägar som uppkommit undersenare år beräknas helt kunna avvecklas. Därtill beräknas frånanslaget statsbidrag kunna lämnas även till iståndsättningsarbeten på vägar somredan uppbär bidrag till barmarksunderhåll och vinterväghållning. Till Bidragtill byggande av enskilda vägar har förordats ett anslag av 26,8 milj. kr., vilketbetyder en oförändrad medelsanvisning. Ianledning av regeringens förslag i dessa delar har i motionen 565 -underhänvisning till den stora eftersläpning som anses föreligga beträffandeupprustningen av det enskilda vägnätet - yrkats att de förenämnda båda anslagentill enskild väghållning räknas upp med ytteriigare 7,0 milj. kr. resp. 5,2milj. Utskottethar under en rad av år understrukit att särskild hänsyn måste tas till detenskilda vägnätets betydelse för näringslivet och kommunikationerna iallmänhet. Med hänsyn till vad departementschefen i anslagsfrågorna häromanfört har utskottet dock funnit sig kunna godtaga den av honom förordademedelsanvisningen för nästa budgetår. Av det föregående framgår också attanslaget till Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statligavägar under nästa budgetår skall kunna utnyttjas för bidragsgivningen tillenskilda vägar. Utskottet förutsätter dessutom att regeringen - därestträngande behov av medel eljest skulle uppstå - på tilläggsstat äskar härförerforderiiga medel. Utskottetanser sig vidare kunna utgå från att anslaget till Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. fortsättningsvis får en sådan storiek att, för vägar somfyller kraven för erhållande av statsbidrag, sådant utan dröjsmål skall kunnatilldelas vederbörande väghållare. Under hänvisning härtill finner utskottetnågon särskild framställning från sida om anslagsberäkningen vidkommande budgetarbete, såsom yrkats i motionen 856, ej erforderiig. r** 1975. Ej heller finner sig utskottet kunna tillstyrkayrkandet i motionen 1467 att hos regeringen i särskild framställningkräver att behovet av ökade anslag till bidrag till byggande av enskilda vägarbeaktas vid kommande budgetarbete. I motionen 849 har yrkats att hosregeringen anhåller att anslaget till enskilda vägar utökas med särskild hänsyntill de behov som kan föreligga för att i första hand göra de riksintressantaområdena mera tillgängliga. Utskottet vill i anledning härav erinra om att stödtill sådana enskilda vägar som i motionen avses - främst tillfartsvägar tillnaturområden för rekreation och friluftsliv m. m. - jämlikt gällandeföreskrifter (Kungl. brev ) och i mån av tillgängliga medelredan nu utgår från det för byggande av enskilda vägar avsedda anslaget. Inämnda motion har också yrkats att bestämmelserna rörande statsbidrag tillenskilda vägar överses. Vidare har i motionen 842 yrkats att hosregeringen begär en uppräkning av iståndsättningsbidraget till enskilda vägaroch i motionen 846 yrkats att ger regeringen till känna vadmotionärerna anfört rörande statsbidragsregler för vägföreningar. Ianledning härav vill utskottet hänvisa till den redogörelse som av departementschefeni budgetpropositionen lämnats för vissa utredningsfrågor. Härav framgår (bil.8, s. 68-69) sålunda att de sakkunniga med uppdrag att verkställa översyn avlagen om enskilda vägar - vägutredning - avgivitbetänkandet (Ds K 1974:7) och enskild väghållning. I betänkandet, somav utredningen karakteriserats som ett principbetänkande, föreslås bl. a.lagstadgade former för väghållning. Betänkandet har remissbehandlats.Genom beslut har Kungl. Maj:t till vägutredningen överiämnatremissyttrandena att övervägas i det fortsatta utredningsarbetet. Ianslutning till detta nämns också i propositionen att i november1974 har lämnat en lägesrapport för det av Kungl. Maj:t meddelade uppdraget attgenomföra en översyn av statsbidragssystemet för enskilda vägar. Arbetet utförsav en inom verket särskild tillsatt arbetsgrupp. I arbetsgruppen ingår även enrepresentant för . Isin lägesrapport anför att man i utredningsarbetet eftersträvar ensamordning med pågående lagstiftningsarbete inom näraliggande områden -närmast i fråga om lagen om enskilda vägar, anläggningslagen och byggnadslagen.De problemkomplex som därmed har att ta ställning till är i flerafall av invecklad natur. Verket har koncentrerat utredningsarbetet till sådanaproblem, som är oberoende av förslagen vägutrednings förutnämndabetänkande och enskild väghållning och bygglagutredningens betänkande(SOU 1974:21) Markanvändning och byggande. avsikt är dock att ävensöka belysa de båda utredningarnas konsekvenser för statsbidragssystemet. Utskottet förutsätter försin del att i samband med det sålunda pågående utredningsarbetetde frågor som upptagits i de förut nämnda motionerna - berörande såväl denframtida statsbidragsgivningens storlek och utformning som övriga härmedsammanhängande spörsmål - ingående övervägas med beaktande inte minst av denstora betydelse från både ekonomiska och andra synpunkter lösningen av dessafrågor har för närmast berörda vägintressenter. Underhänvisning till vad sålunda anförts och i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet avstyrks nu berörda motionsyrkanden. De av Kungl. Maj:t / övrigt framlagdaanslagsberäkningarna har inte gett utskottet anledning till erinran. a. att kostnadsramarna för för anslagen Drift till statligavägar resp. Byggande av statliga vägar i princip bestäms till samma belopp somanslagen. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheter att, i den månarbetsmarknadsläget eller andra särskilda skäl motiverar det, bemyndigavägverket att resp. 1976 jämka de föreskrivna kostnadsramarna fördessa år, t. ex. genom att i förväg ta i anspråkbehövliga belopp av de medel under de kalenderårsberäknade anslagen, somanvisas för . Desammanlagda utgifterna under de olika väganslagen m. m. för /76uppgår enligt departementschefens beräkningar till ca 3 014 milj. kr. Förtrafiksäkerhet och vissa bidrag m. m. beräknas under andra anslag under sjättehuvudtiteln sammanlagt ca 116 milj. kr. - att avräknas motautomobilskattemedlen. Under andra, åttonde, nionde och elfte huvudtitlarnaföreslås därjämte ca 775 milj. kr. att avräknas mot nämnda medel. Dettotalbelopp som avses skola täckas av automobilskattemedlen skulle därmed uppgåtill ca 3 789 milj. kr. I förhållande till motsvarande, på riksstaten förinnevarande budgetår uppförda anslag innebär detta en ökning med ca 322 milj.kr. Då inkomsterna av automobilskattemedlen beräknas till ca 3 755 milj. kr.skulle överskottet på vägväsendets specialbudget, där behållningen per den 30juni uppgick till ca 3 180 milj. kr., komma att under budgetåret minskamed ca 34 milj. kr. Motionsyrkandenberörande flerårsplaner m. m. I motionen 276 har hemställts att vid sinbehandling av frågan om väganslag för nästa budgetår uttalar att läntillerkänns anslag i sådan omfattning att vägstandarden i länet snabbt kanförbättras och en bro byggas vid Bjursunds ström. I motionen 554 har hemställtsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om tidigareläggning av vägbygget Brottby-Rösa och om nödvändighetenav att medel ställs till förfogande för färdigställande av vägsträck-ornaRösa-Norrtälje och . I motionen 570 har yrkats att riksdagenbeslutar hemställa att regeringen anbefaller göra sådanamedelsdisponeringar att de i motionen nämnda vägarbetena i länkan igångsättas och att medelstilldelningen i övrigt sker så attvägnätets standard ger betryggande framkomlighet och trafiksäkerhet. I motionen1469 har hemställts att som sin mening ger regeringen till känna attnybyggnad av vägen och byggande av trafikplats på börkomma till stånd inom ramen för nästa flerårsplan. Imotionen 1480 har yrkats att begär att regeringen uppdrager åtvägverket att verkställa ombyggnad av väg 363, sträckanRödåsel-Vännäsby. I motionen 1490 har hemställts att hos regeringenanhåller om åtgärder vid Källenekurvan på i trafiksäkerhetsfrämjande syftei enlighet med vad som i motionen anförts. Utskottetär för sin del övertygat om att vägande skäl i och för sig kan anföras tillstöd för samtliga nu berörda yrkanden. Frågor om projektering samt byggande ochdrift av allmänna vägar regleras emellertid, som tidigare nämnts, i väglagenoch vägkungörelsen. De för väg- och gatubyggandet gällande flerårs-ochfördelningsplanerna upprättas i enlighet med vägkungö-relsens bestämmelser samtvissa andra föreskrifter för femårsperioder och förnyas vart tredje år.Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarna och väggruppernaemellan sker vidare på grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och eftervederbörande regionala och lokala vägmyndigheters hörande - allt i syfte attåstadkomma en så likformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. Nugällande flerårs- och fördelningsplaner avser och skallrevideras under innevarande år att avse . Underhänvisning till vad utskottet sålunda anfört samt då enligt utskottetsuppfattning de av motionärerna aktualiserade frågorna bör prövas i den förhandläggning av vägärenden stadgade ordningen avstyrks motionerna i fråga. Av samma skäl och under hänvisning jämväl till vadutskottet i övrigt anfört rörande bl. a. den långsiktiga vägplaneringen och omanvändningen av anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar finner utskottet ej heller någon särskild åtgärd från riksdagenssida påkallad i anledning av yrkandena i motionen 573, beträffande anslagsförstärkningför m. m., motionen 855, om en snabbare utbyggnad av väg E6 m.m., motionen 864, om uppdrag till i attomgående upprätta fullständig arbetsplan för ombyggnad av ochlänsväg297 fxkn till m. m.,samt motionen 1461, att riksdagenuttalar nödvändigheten av en jämnare fördelning av vägbyggnadsanslagen mellande skilda länen i kommande långtidsplaner. Likaledes av samma skäl avstyrks yrkandet imotionen 845 att hos regeringen anhåller om översyn av nu gällandedispositionsrätt för länsstyrelserna vad gäller riksvägsanslaget i enlighet medmotionärernas yrkande. 1 motionen 1503 har yrkats att hosregeringen anhåller om sådana bestämmelser att statsbidrag för byggande avtunnelbana alternativt även kan utgå till byggande och upprustning av sådanspårbunden trafik som har korsning i plan med annan trafik. Motionärerna hardärvid som bakgrund för sitt yrkande erinrat om vissa i motionen 1972:1730framförda förslag i ämnet och utskottets yttrande häröver. Utskottetvill i anledning härav samt det ändrade yrkande som framställts i den nuaktuella motionen erinra om att gällande regler på här ifrågavarande områdegrundar sig på beslut av riksdag (SU 1965:6, rskr 1965:6). I dedirektiv som meddelats den s. k. kollektivtrafikutredningen har också erinratsom de möjligheter som skapats inom ramen för bidragsgivningen till detkommunala väg- och gatubyggandet att främja en rationell fördelning mellanindividuella och kollektiva trafikmedel i de större tätortsregionerna. Härmedåsyftas de statsbidrag som utgår till tunnelbanor och stadsbanor etc. inomramen för en eljest normal ökning av väganslagen. Det bör enligt direktivenåvila de sakkunniga att överväga i vad mån förutsättningar finns för att även iandra fall - och även med sikte på mindre och medelstora tätorter - skapamöjligheter för en prioritering inom ramen för anvisade medel mellan merakonventionellt vägbyggande och anordningar som direkt 'tar sikte på att främjaden kollektiva trafiken. Utredningenberäknas enligt vad utskottet erfarit slutredovisa sitt uppdrag. Underhänvisning härtill och i avvaktan på resultatet härav avstyrker utskottetmotionen i fråga. I motionen 1472 har yrkats att gerregeringen till känna vad i motionen föreslagits angående fördelning ochkonstruktion av statliga väg-och trafikanslag till . Bidragen börenligt motionärerna utgå som ett bidrag, enär uppdelningen på drift- resp.investeringsbidrag anses minska effekten av de utökade statsbidragen.Nedskärningarna av bidragstilldelningen på vägsidan förklaras vidare fl mycketallvariiga konsekvenser för den regionala trafikförsörjningen. Nuvarandeanslagsuppdelning och -metodik torde emellertid inte medge ett sådantarrangemang. Detsamma gäller utformningen av väglagstiftning-ens ochbidragskungörelsernas regler och föreskrifter angående vägmedlens fördelningoch användning m. m. Vissa förslag i bl. a. nu berörda frågor torde emellertid,som av det föregående framgår, kunna förväntas från kollektivtrafikutredningen. Iavvaktan på resultatet härav och under hänvisning jämväl i övrigt till vadutskottet under förevarande punkt anför beträffande beräkningen av väganslagensstoriek och dessas fördelning mellan olika län samt vägfrå-gornas handläggningm. m. avstyrks motionen i nu berörda del.