bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Imotionen 729 förordas alt beredningen för u-landsforskning ges parlamentariskrepresentation och atl i beredningen också ingår personer med personligerfarenhet av utvecklingsarbete i . Ulskollelhar erfarit atl frågan om beredningens sammansättning fortfarande övervägs.Frågan om pariamentariskl inslag i beredningen prövas därvid i positiv anda. Beredningenför u-landsforskning förutsätts genom sin sammansättning och genom sittsekretariat få goda kontakter med den aktiva forskningen och med andraforskningsorgan. Det planerade forskningsstödet avser att stimulera den typ avforskning som har behov av. Utskottet anser det därför rikligt allforskningsberedningen får nära anknytning till biståndsmyndighelerna.Definitivt ställningstagande till forskningsstödels administration tordeemellertid få avvakta resultatet av den biståndspoliliska utredningens arbete. Medhänvisning till del som här anförts avstyrkes motionen 246 i denna del. Motionen 729 torde fåanses besvarad i denna del. Imotionen 246 föreslås vidare ett särskilt anslag för ulvecklingsforskning om 85milj. Ipropositionen föreslås ett anslag om 75 milj. kr. för detta ändamål.Propositionens förslag innebär en höjning med ungefär 15 milj. kr. i förhållandetill nuvarande nivå. Inte minst jämfört med den höjning som föreslås förövriga forskningsanslag i statsbudgeten är delta en betydande summa. Medhänvisning lill del som här anförts avstyrker utskottet motionen 246 i dennadel. I motionen 730 förordas atl det sekretariat somskall knytas till beredningen för u-landsforskning skall erhålla ytteriigareen tjänst - på byråchefsnivå - utöver de tjänster som föreslagits ibudgetpropositionen. Denpersonal som enligt propositionen skall tillföras sekretariatet samt denpersonal som redan nu i UD och SIDA bereder forskningsärenden bedöms, enligtvad utskottet erfarit, vara tillräcklig för att ge forskningsberedningentillräckliga resurser för planering och administration i ett inledningsskede.Under nästa budgetår kommer forskningsstödet lill stor del att bestå i attpågående insatser vidareutvecklas samt att möjligheten av nya insatserkartläggs. För biträde med planeringen bör beredningen vid behov kunna anlitakorttidsanställda experter. Utskottetfinner inte skäl alt avvika från propositionens förslag, varför motionen 730avstyrks i denna del. Imotionen 730 förordas vidare att SIDA skall ha beredningsansvarel i frågorrörande u-landsforskning. Enligtpropositionen skall beredningen få en rådgivande och initierande ställning iförhållande till de instanser som beslutar i forskningsärenden, dvs.regeringen och SIDA. Av administrativa skäl och för atl kravet påu-landscentrering av forskningen lättare skall kunna uppfyllas föreslås attsekretariatet föriäggs till SIDA. Två nya tjänster vid SIDA beräknas förändamålet. I sekretariatet bör vidare finnas en medverkan från UD. Därmed underiättassträvandena att samordna det svenska stödet till u-landsforskning med vad somsker internationellt. Dei budgetpropositionen framlagda förslagen utgår ifrån att beslutsprocessen iforskningsärenden principiellt förblir oförändrad. Båda SIDA och regeringenkommer sålunda alt besluta i forskningsärenden. Ienlighet med vad som föreslås i motionen 730 bör ange all SIDA skallha beredningsansvar också i de fall regeringen beslutar. Motionen 730tillstyrks sålunda i denna del. Utskottelvill erinra om atl hithörande frågor också ingår i den översyn avbislåndsförvallningen som skall utföras av den biståndspolitiska utredningen. Olikaförslag om forskningsstödets inriktning framläggs i motionerna 729, 730 och1147, Där nämns sålunda forskning inom ramen förvärldssys-selsäitningsprogrammet (WEP), forskning om jordbruksproblem, stödtill forskningsinstitutioner i vid sidan av landramarna ochforskning om utvecklande av energiförsörjning. Utskottetfinner att beredningen för u-landsforskning är oförhindrad att överväga bl, a,insatser av den typ motionärerna förordar. Motionerna729 och 730, båda såvitt nu är i fråga, och motionen 1147 får därmed ansesbesvarade. Imotionen 1167 föreslås upprättandet av en svensk forskningsfond för Vietnamsamt att anvisar 5 milj. kr. Utskottet noterar attdetta förslag framförts vid två tidigare riksdagar och att de av- slagitsmed motiveringen atl tanken på en dylik insats inte ingår bland de projekt somtagits upp från Demokratiska Republiken sida vid förhandlingar med desvenska myndigheterna. Utskottet har erfarit att läget är oförändrat i dettaavseende. Motionen 729, såvitt nu äri fråga, och motionen 1147 får anses besvarade. Motionen 1167 avstyrks avanförda skäl. Utskottetshemställan angående motionen 1167 redovisas under punkten 27 (Bilateraltutvecklingssamarbete). 1. att avslår motionen 1975:246, i vad avserfrågan om självständig ställning för organet för ulvecklingsforskning, 2. att avslår motionen 1975:246, i vad avseranslaget lill u-landsforskning, 3. att anser motionen 1975:729, i vad avserforskning inom ramen för väridssysselsältningsprogrammet, besvarad med vadutskottet anfört, 4. alt anser motionen 1975:729, i vad avserparlamentarisk representation i beredningen för u-landsforskning, besvaradmed vad utskottet anfört, 5. all anser motionen 1975:729, i vad avserstöd till forskning om jordbruksproblem, besvarad med vad utskottet anfört, 6. alt anser motionen 1975:730, i vad avserstöd lill u-landsforskningen vid sidan av länderramarna, besvarad med vadutskottet anfört, 7. att avslår motionen 1975:730, i vad avserytterligare en tjänst inom sekretariatet för u-landsforskning, 8. alt med anledning av motionen 1975:730,såvitt nu är i fråga, ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om SIDA:sberedningsansvar rörande u-landsforskning, 9. atl anser motionen 1975; 1147 besvaradmed vad utskottet anfört. 12.Landsbygdsutveckling m. m. Propositionen(s. 20). Propositionens avsnitt angåendelivsmedelsförsörjning refereras mera ingående under punkten 15 nedan. a. alt genom betydande bidrag till bl. a. Internationellautvecklingsfonden () och siöder en radlångsiktiga insatser för jordbruks-och landsbygdsutveckling i . Ettväxande stöd lämnas även till jordbruksforskning vid internationellaIbrskningsinslitul i . Av det direkta svenska utvecklingsbiståndetutnyttjas i enlighet med mottagarländernas prioriteringar en betydande andelför landsbygdsutveckling. Detta bistånd koncentreras ibland till geografisktbegränsade områden och lämnas då inom ramen för integrerade projekt såsom CADUi eller liknande verksamhet i , och . Andra gångeravser stödet landsomfattande program som ingår i mottagarlandets totalaansträngning för atl åstadkomma landsbygdsutveckling. Totalt kan inemot avde bislåndsresurser som kanaliserar multilateralt och bilateraltberäknas utnyttjas för landsbygdsutveckling i . Idelta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi. (m), ivad avser hemställan att uttalar all en ökad del av svenskt biståndbör avse stöd åt jordbrukssektorn i (punkl 2), dels motionen 1975:729 av m. fi. (c),i vad avser hemställan alt beslutar ge regeringen till känna vad imotionen under rubriken anförtsbeträffande svenska insatser för atl stimulera sysselsättningen på landsbygdengenom utveckling av jordbruket och åtgärder för atl öka sysselsättningen iu-länderna genom satsning på arbetsintensiv småindustri i decentraliseradeformer (punkt B 6), dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om utvecklingen av landsbygden, kampen mol arbetslöshetoch avvägningen mellan jordbruk och industri i (punkt 7), Motionerna 246, 729 och 730 innehåller allmäntformulerade synpunkter beträffande önskvärdheten av ökat stöd lilllandsbygdsutveckling. Dessa överensstämmer med riktlinjerna för det svenskautvecklingssamarbetet. Som framgår av propositionen kan man beräkna att inemot30 % av de bislåndsresurser som kanaliserar multilateralt ochbilateralt utnyttjas för landsbygdsutveckling i . Ettväxande stöd lämnas också lill jordbruksforskning vid internationellaforskningsinstitut i . I enlighet med mottagariändernas prioriteringarär det en ökande andel av resurserna som utnyttjas till landsbygdsutveckling.Delta bistånd koncentreras ibland lill geografiskt begränsade områden ochlämnas då inom ramen för integrerade projekt. Andra gånger avser stödet ettlandsomfattande program som utgör en del av mottagarlandets totalaansträngning för alt iistadkomma landsbygdsutveckling. 1 båda fallen fästs storvikt vid all det är fråga om en integrerad landsbygds- utvecklingdär olika verksamheter har möjlighet att stödja varandra. Sverigesutvecklingssamarbete med , , , och Botswanadomineras av insatser som avser landsbygdsutveckling i vid bemärkelse. Vidarestödjer genom sina betydande bidrag till Internationellautvecklingsfonden () och en rad långsiktigainsatser för jordbruks- och landsbygdsutveckling i . De senaste årenhar av ifrågavarande organisationers resurser använts för dylikverksamhet. Motionerna 246, 729 och730 för anses besvarade i denna del. 1motionen 246 förordas atl skall utfästa minst 110 milj. kr. för denjordbruksfond som inrättades genom beslut av Väridslivsmedelskonferensenhösten . I motionen 729 sägs mera allmänt att bör stödjajordbruksfonden, om dess målsättningar överensstämmer med vad som gäller försvensk biståndspolitik. Väridslivsmedelskonferensensbeslut om upprättande av jordbruksfonden bekräftades av FN:s generalförsamlinghösten 1974, som också gav generalsekreteraren i uppdrag att sammankalla ettmöte för all med potentiella givarländer och mottagarländer diskutera denärmare riktlinjerna för fondens verksamhet. Enligt vad som erfarits har någotmöte om fonden ännu inte blivit aktuellt därför alt generalsekreteraren ännuinte har kunnat förvissa sig om alt de stora givariänderna är beredda att lämnamera betydande bidragsutfästelser. Generalsekreterarens försikliga agerande idenna fråga får bl. a. ses mol bakgrund av de myckel negativa erfarenheternanär del gäller att få till stånd den vid FN:s extra generalförsamling våren1974 beslutade fonden för stöd lill de mest utsatta länderna. Ulskollelfinner atl del inte är ändamålsenligt alt binda medel för bidrag tilljordbruksutvecklingsfonden, när utsikterna för dess tillkomst ännu är mycketosäkra. Del må erinras om att regeringen i budgetpropositionen har föreslagitett klumpbelopp för olika nya fonder om sammanlagt 110 milj. kr. Avde skäl som här nämnts avstyrker utskottet motionen 246 i denna del. Motionen729 torde i denna del få anses besvarad. 1. att anser motionerna 1975:729 och 730, ivad avser ökade svenska insatser för siöd åt landsbygdsutveckling i u-ländernam. m., besvarad med vad utskottet anfört, 2. att avslår motionen 1975:246, i vad avseruttalande atl en ökad del av svenskt bistånd bör avse stöd åt jordbrukssektorni . 13.U-landsinvesteringar, industrialisering m. m. Idetta sammanhang har utskottel behandlat dels motionen 1975:246 av m. fi. (m), ivad avser hemställan att uttalaratt investeringsgarantisystemet börutvidgas till att omfatta alla (punkt 15) saml alt uttalaratl ett utvecklingsbolag bör tillskapas för investeringar i . ägtgemensamt av staten och näringslivet (punkl 16), dels motionen 1975:729 av m, fi, (c),i vad avser hemställan atl beslutarge regeringen till känna vad imotionen underrubriken anförtsbeträffande a) utfornmingenav svenskt stöd till industriuiveckling i fattiga länder, b) utformningenav investeringsgarantisystemet (punkt B.7), dels motionen 1975:730 av hen m, fi, (fp), ivad avser hemställan all begär alt regeringen uppdrar åtbiståndspolitiska utredningen att pröva lämpliga vägar för att bidralill alt utveckla för förhållanden avpassad teknik (lagomteknik)(punkt 8); att begär förslag från regeringen om ett vidgatinvesteringsgaranlisyslem i enlighet med vad som anförs i motionen (punkt 32);att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om inrättande av ett statligt utvecklingsbolag med uppgift all stödjainvesteringar i Saml främjande av förinvesteringsundersökningarunder medverkan från Svenskt näringsliv (punkl 33) samt att som sinmening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om delat ägarskapav företag (s, k, joint ) samt svensk medverkan lill att finna formerför överförande av utländska investeringar i i inhemska händer (punkl34), dels motionen 1975:734 av m, fl,(vpk), i vad avser hemställan att hos regeringen begär att densvenska biståndspolitiken utformas med beaktande av följande: attinvesteringsgarantisystemet slopas (punkt 3). Allmänna frågor rörande utformningen av det svenskainduslribisiåndel berörs i motionerna 729 och 730, Motionärernaframhåller bl, a, atl del svenska slödel bör avse industrialisering som utgårifrån egna förutsättningar och som bidrar till deras ekonomiskafrigörelse samt att industrialiseringen skall syfta till atl ge maximalsysselsättningseffekt. Principer förindustribistånd har formulerats i . I del handlingsprogram för en ny ekonomisk världsordningsom antogs av FN:s extra generalförsamling finns också ett avsnittom principer för industrialisering, utländska investeringar m, m. Vidare harindustrins roll i utvecklingsprocessen uppmärksammals vid UNIDO:s andra generalkonferensi mars . Erfarenheten visar atl industribislånd kommer alltmer in ibilden som en faktor i förbindelserna mellan och den tredje väriden. De i motionerna redovisade tankegångarna rörandeutformningen av svenskt industribistånd ligger i linje med de riktlinjer som ipraktiken till-lämpas för detta bistånd. Motionerna729 och 730 torde därmed få anses besvarade i denna del. Frågan om investeringsgarantier tas upp i motionen 246,som förordar atl systemet utvidgas till alt gälla investeringar i samtligau-länder, samt i motionen 729 där del framhålls att, om en sådan utvidgningskall ske, det måste finnas garantier för all den svenska biståndspolitikensmålsättningar inte äventyras eller beskärs. Även motionen 730 förordar enutvidgning av investeringsgarantisystemet till alla länder, dock med bibehållenprövning av ulvecklingsutsikterna, I motionen734 däremot krävs att systemet slopas helt och hållet. Del betänkande som industribiståndsutredningen avgav 1972innehåller förslag till utvidgning av systemet. Förslaget har emellertid intebiståndspoliliska motiv, I betänkandet föreslås därför all det finansiellaansvaret för eventuella skadefall inom systemet, vilket nu åvilar biståndsanslagen,överförs lill annat anslag i budgeten. I fjolårels belänkande beträffande motsvarandemotionsyrkanden (UU 1974:3) anslöt sig utskottet lill uppfattningen alt detföreföll motiverat att vänta med en ytteriigare utvidgning avinvesteringsgarantisystemet till dess alt den biståndspoliliska utredningenframlagt sill betänkande med förslag till principer för framtidasamarbete med . Med hänvisning till den redogörelse som här lämnats fårmotionen 729 anses besvarad i denna del. Utskottet avstyrker motionerna 246,730 och 734 såvitt nu är i fråga. Frågan om tillskapande av ett utvecklingsbolag förinvesteringar i las upp i motionerna 246 och 730. Förstnämndamotion förutsätter att bolaget ägs gemensamt av staten och näringslivet, medanden andra motionen föreslår ett statligt bolag som även skall ha till uppgiftatt främja förinvesteringsundersökningar under medverkan från det svenskanäringslivet. Liknande förslag har framförts till vid fieralillfiillen och har avslagits. I utrikesutskottets betänkande (UU1974:3) konstaterades sålunda att denna fråga behandlats avindustribiståndsutredningen som ställt sig negativ lill tanken på ett dyliktbolag. a. har utredningen antagit att de stora exportföretagen kommer attbygga ut dotterföretag även utan en svensk statlig partner. De små ochmedelstora företagen bedöms i regel hamindre kapacitet att avvara företagsledning och riskkapital. Utredningen ifrågasattedärför om ett svenskt utvecklingsbolag skulle bidra till u-ländernasutveckling bättre än vad som exempelvis skulle kunna uppnås om en motsvarandesvensk kapitalinsats gjordes i egna utvecklingsbolag ochindustribanker. Ävenfrågan om förinvesteringsundersökningar har behandlats vid tidigare riksdagarsom har konstaterat 1974:3) att betydande resurser redan ställs tillförfogande av SIDA för projeklförberedelser som i stor utsträckning utnyttjasför förinvesieringssiudier. Lägeti detta avseende är oförändrat. Mottagariänderna finansierar dessutom i ökadutsträckning förinvesieringssiudier med de medel som anvisats inom respektivelandramar. Mottagarländernasönskemål om bistånd på detta område kan således i regel tillmötesgås. Mot denna bakgrundavstyrkes motionerna 246 och 730 i denna del. Utskotteterinrar om alt samtliga hithörande frågor kan las upp till behandling av denbiståndspolitiska utredningen, som enligt direktiven bl. a. bör beaktaindustribisiåndsutredningens förslag vid sin allmänna översyn av den svenskabiståndspolitiken. 1. att avslår motionerna 1975:246 och1975:730, i vad avser frågan om utvidgning av investeringsgarantisystemet, 2. att avslår motionen 1975:246, i vad avserfrågan om utvecklingsbolag, och motionen 1975:730, i vad avser frågorna omutvecklingsbolag och förinvesteringsundersökningar, 3. atl anser motionen 1975:729, i vad avseru-ländernas industrialisering, besvarad med vad utskottel anfört, 4. atl anser motionen 1975:730, i vad avserdels för förhållanden avpassad teknik, dels delat ägarskap avförelag och överförande av utländska investeringar i , besvarad medvad utskottet anfört, 5. att avslår motionen 1975:734, i vad avserslopande av investeringsgarantisystemet. 14.Handelsutbyte med u-läntlerna, exportinkomster m. m. Propositionen(bilaga 12. s, 4-5) Arbetet inom , där är medlem istyrelsen och dess olika kommittéer, präglades av situationen påråvarumark-naderna och FN:s generalförsamlings sjäite extra möte ochmaj om råvaru- och utvecklingsfrågor, Deiia möte antog en förklaring och eithandlingsprogram för att upprätta eit nytt imernalionelll ekonomiskt system. Dettainnehåller bl, a, avsnitt om fundamentala råvaruproblem i relation till handeloch utveckling, monetära frågor, industrialisering, överföring av teknologi,kontroll av multinationella företag och samarbete mellan , har beslutat atl se över organisationens verksamhet i ljuset avhandlingsprogrammet. Konferensens fjärde session (IV), som skall äga rum i i , får särskildbetydelse mot bakgrund av generalförsamlingens beslut om ett nytt internationelltekonomiskt syslem. Enligtbeslut vid har under det förfiutna året mellanstatligakonsultationer ägt rum beträffande en rad råvaror, har deltagit vidsamtliga konsultationstilltallen, råvarukommitlé kommeri början av år1975 att la ställning till det vidare arbetet inom råvaruområdel på grundval avslutrapport rörande dessa konsultationer. skall även behandlasfrågorna om ett s, k, integrerat råvaruprogram och en länk mellan u-ländernasexport- och importpriser (indexering). Andrastörre frågor i UNCTAD-arbetet har varit en kod för linjekonferenser,problem vid de allmänna handelsförhandlingarna i ,biståndsmålsättningen, skuldbörda, de minst utvecklade u-ländernasproblem samt en stadga för staters ekonomiska rättigheter och skyldigheter. Manhar dessutom beslutat upprätta en särskild huvudkommitté för frågor omöverföring av teknologi. Desärskilda tullförmåner (s. k. tullpreferenser), som införde ,har resulterat i en preferensbehandling av u-landsimport som uppgicktill och till . En ökning av denpreferensberättigade importen torde ha ägt rum även . beslöt att medge tullpreferenser också åt , ochMalta. Efterbeslut av del internationella kafferådet har internationellakaffeavial i dess administrativa delar förlängts att gälla 1. o. m. den 30 september1976, då ett nytt avtal förutses träda i kraft. Förberedelser för avtalsförhandlingarkommer att inledas . Idetta sammanhang har utskottel behandlat dels motionen 1975:729 av m. (c),i vad avser hemställan att beslutarge regeringen till känna vad imotionen under rubriken anförtsbeträffande insatser för all åstadkomma lättnader i handelsutbytet, m. (punkt B. dels motionen 1975:730 av m. fl. (fp), ivad avser hemställan atl uttalar atl vid den årliga översyneninom av systemen för tullpreferenser för bör verka för enbättre iii-formning av dessa syslem i enlighet med vad som anförs i motionen(punkl 2); att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om åtgärder för att ge garantier motverkningarna av oförutsedda minskningar av dessa exportintäkter (punkt 3); altriksdagen begär förslag av regeringen om ytterligare vidgning av det tullfriavaruområde! inom ramen för det svenska systemet med tullpreferenser föru-länderna Samt uttalar att en mer restriktiv praxis bör iakttas när det gälleratt införa kvantitativa begränsningar gentemot (punkl 4) samt atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs imotionen om världshandeln och åtgärder för att främja export (punkt5). Frågan om lättnader ihandelsutbytet med genom atl skapa förbättrat tillträde tilli-ländernas marknader berörs i motionerna 729 och 730. I motionen 729 förordas bl. a. atl iinternationella organ skall arbeta för att åstadkomma lättnader ihandelsutbytet med tullpreferenser och exportstöd samt att vårt bistånd ocksåskall bidra till att skapa möjligheter för atl förädla sina egnaråvaror. I motionen 730 förordas att bör verka för en bättreutformning av övriga länders preferenssyslem i den årliga översynen avpreferenssyslem som äger rum inom . Vidare anser motionärerna atl man börytterligare vidga det tullfria varuområdet i och atl en betydligt merrestriktiv praxis än bör gälla när det gäller att införa kvantitativabegränsningar gentemot . Det multilaterala och bilaterala svenska stödet tillexportfrämjande ål-gärder bör ytterligare byggas ut, anser motionärerna. Ett av de största problemen i handeln mellan ochi-länder är att den i dominerande industriproduktionen konkurrerarmed de mest arbetskraftsintensiva branscherna i i-länderna - branscher meddålig lönsamhet som vid alltför starkt importtryck drabbas av omfattande fri- ställningar. I-ländernas införande av s, k, generella tullpreferenserutgör ett betydelsefullt steg för atl främja importen från u-länderna.Därigenom ger alla i-länder med undantag av . som än så länge står utanförsystemet, särskilda tullförmåner till . Preferenserna avser främstfärdigvaror och halvfabrikat; undantagna är emellertid i allmänhel sådanaprodukter som textil och konfektion, lädervaror och skor. Denjordbruksreglerade sektorn faller utanför preferenssystemen, varförtullförmånerna på livsmedelsområdet är mycket begränsade. Del är ännu förtidigt all säga vilken betydefselullpreferenserna i längden kommer alt få. De synes främst gagna de ekonomisktmer utvecklade u-liinderna. Det finnsandra hinder för export som är allvarligare än i- Dessa hinder beror på olika krav somimportländerna ställer av hänsyn till bl. a. säkerhet, hygien ochmiljöeffekter. Dessa icke-tullmäs-siga handelshinder begränsar samtliga ländershandelsförutsätlningar men påverkar kanske i särskilt hög grad u-ländernasmöjligheter alt komma in på i-ländernas marknader. måste därförerhålla hjälp all kunna uppfylla ställda krav, som kraven måstesamordnas i alla länder. Andra hinder för u-landsexporten är de direktaimportbegränsningarna i i-länderna. Dessa har införts för att vissa branscherskall skyddas för den i allmänhet mycket lågt prissatta importen frånu-länderna. har vid olika internationella konferenser verkatför att i-länderna skall vidta särskilda åtgärder så att u-ländernasexportintäkter kan öka och deras ekonomiska utveckling främjas. I-ländernasvillighet härvidlag kommer att sättas på prov i de multilateralahandelsförhandlingarna inom ramen för . Inför dessa förhandlingar harregeringen förklarat sig komma alt aktivt verka för fortsatt liberalisering avimporten från . Av propositionen framgår att stöd tillu-ländernas e.xportfrämjande verksamhet huvudsakligen kanaliseras viaUNCTAD/internationella handelscenlrum, ITC, är den största enskilda bidragsgivaren och svararensam för av ITC:s samlade resurser.