bet · FY01JuU16 · 1975-12-31 00:00:00 — Den illegala handeln är,som närmare framgår av en redogörelse av i propositionen1975:69 angående förlängd giltighet av telefonavlyssningslagen,genomorganiserad och drivs så gott som uteslutande av professionella, mångagånger internationella förbrytare. Mot denna bakgrund har .-som delvis framgått av detföregående-Sverige bedrivit en utomordentligt akliv verksamhetpå del internationella planet för alt komma lill rälta med narkotikaproblemen.På del nationella planet har polisen mer systematisktägnat sig ål bekämpning av den illegala narkotikahandeln. Anledning finnsall,erinra om de myckel betydande satsningar vad gäller polisverksamheten sombeslöts av rik,sdag och som givelvis innebär ökade möjligheter allingripa i kampen mol narkolikabroilsligheten. Eftersom den grovanar-kotikabroltsligheten domineras av välorganiserade smugglings- ochdislri-bulionssyndikal skulle emellertid, om enbart konventionella spaningsmetoderkom lill användning, krävas helt andra polisiära resurser än som rimligen kanslällas lill förfogande. Genom lagen om telefonavlyssning vid förundersökningangående grovt narkotikabrott m. m. har därför skapats möjlighet atl användatelefonavlyssning som komplement lill de vanliga spaningsmetoderna vidbekämpandet av den grova'narkolikabroilsligheten. Metoden har visat sig vara avslor betydelse. I betänkandet JuU .1975:15 har utskollet tillstyrkt alt lagensgiltighetslid förlängs . Deträcker emellertid inte med enbart polisiära insatser för alt komma lill rältamed narkotikaproblemet. En oundgänglig förutsällning för alt lyckas härmed ärall efterfrågan minskas genom all missbrukarna ges hjälp och vård. För desvenska insatserna på vårdsidan lämnas en utförlig redogörelse isocialutskottets belänkande SoU 1974:5 s. 30 f., vartill utskottet hänvisar.Härskall endast erinras om all .socialulredningen är sysselsatt med ell övergripandeutredningsarbete, som också innefattar problemen kring vården av narkomaner,och all del brollslorebyggande rådels arbetsgrupp för nar-koiikafrågor bl. a.skall verka lor samordning äv olika myndigheters och organisationers insatserpå narkolikaområdel. Molden angivna bakgrunden anser utskottet atl några särskilda åigärder av det slagmotionärerna förordar inte är påkallade. Självfallet måste emellertidinsatserna mol narkoiikami.ssbrukei från polisen och övriga berördasamhällsorgan fortsätta med all kraft. Utskottet förulsälter all så sker utannågra särskilda framställningar från sida. I enlighet härmed avstyrksmotionsyrkandel. Motionen upptar slutligen etl yrkande 11, varihemställs att skall begära alt regeringen lill prövning tar uppfrågan om ulredning för alt möjliggöra all narkotikamissbrukare kan dömas lillalternativa påföljder. I motionen framförs i överensstämmelse med vad somgjordes i en motion till riksdag tanken på ell behandlingskonlrakiinnebärande all en narkotikamissbrukare som begått brott kan välja att, istället för att bli ådömd frihetsstraff, underkasta sig en kombination avfrivilliga och ivångs-mässiga behandlingsåtgärder. Fullföljs inte del avtaladevårdallernalivel, går enligl förslaget frihetsstraffet i verkslällighel. Vid förra årelsriksdagsbehandling av samma ämne erinrade utskoilel omdel betydelsefulla och vittomspännande utredningsarbete beträffande olikafrågor med nära anknytning lill motionsspörsmålei som f. n. bedrivs inom bl. a.socialutredningen, kommittén för utredning av påföljder för psykiskt avvikandelagöverträdare och ålalsrältskommillén. Under hänvisning härtill och medbeaktande atl uppslag liknande del som framförts i motionen redan var föremålför socialstyrefsens uppmärksamhet fann utskottet inle skäl för någonriksdagens åtgärd i anledning av motionen (JuU 1974:32). Någraomständigheter som bör föranleda ell annat ställningstagande till nuföreliggande motionsyrkande harinte inträffat. Utskottet avstyrker därförbifall lill motion 1100 även i nu berörd del. 1. alt beträffande den internationellabrottsligheten m. m. avslår motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 8 och 10), 2. all beträflande åigärder på bred frontmot narkotikamissbruket avslårmolionen 1975:1100 i denna del (yrkande 9), 3. atl beträffande brottspåföljderna förnarkotikamissbrukare avslår motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 11). Närvarande:fru (), fröken (), herrar Polstam (c), Larfors (s),i (c), i (s), i (c), fruBergander (s), herrar i (s). (), (), fruAndersson i Kumla (s), ftu () och i (vpk). av () och (), sombeträffande den internationella brottsligheten m. m. anser dels all den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 7 med "berörda" och slutar på s. 8 med "motionen1100" bort ha följande lydelse: Densenaste lidens utveckling lyder inte på någon minskning av den internationellabrottsligheten. Snarare förefaller det som om den skulle få allt störreutbredning och finna allt effektivare former. Även om etl enskilt land harbegränsade möjligheter atl hejda utvecklingen måste det givetvis göraallt för alt skydda sig mot sådan brottslighet. Därtill måste en sarhverkanöver hela fältet äga rum mellan olika berörda länder. Ettområde, där verkningsfulla insatser från svensk sida är starkt motiverade, ärarbetet i mellanslatliga organisationer som FN och på attåstadkomma en bättre harmonisering" av de enskilda ländernas kriminallagstiftning.Ett skäl härför är att många' foimer av organiserad internationellbrottslighet koncentrerats till vissa länder efter en rent affärsmässigbedömning av var vinslutsikterna är störst'och var riskerna - vid etteventuellt polisingripande och lagföring - är minst.T många'fall försvåraseller omöjliggörs också del inlernationella polissamarbetet av alt olika länderfrån straff rättslig synpunkt behandlar ett och samma förfarande på olika sätt.Här kan pekas på regleringen av t. ex. handel med ädla metaller och innehav avskjutvapen, där skiljaktigheterna mellan olika länder är betydande. Myckelallvarlig är också den i vissa länder rådande mycket liberala synen pånarkotikaproblemaliken, som möjliggjort uppbyggandet av effektivadistributionsorganisationer riktade mot bl. a. vårt land. I dylika fall bör detvara naturiigt alt från svensk sida - parallellt med vad som kan göras imellanslatliga organisationer - ta direkta kontakter med berörda länder i syfteatl för de ansvariga myndigheterna där framlägga vår syn på problemen. Ocksåpå det nationella planet måste i högre grad än uppmärksamhet ägnas ålden internationella narkotikahanteringen och annan organiserad ellersystematisk kriminell verksamhet av allvariig karaktär. Den liberala kriminalpolitiksom bedrev ledde lill att de-internationella ligorna påett tidigt stadium riktade sin uppmärksamhet mot vårt land, ocn nu kan man sägaatt den internationella brottsligheten verkligen fått fotfäste här. Mot dennabakgrund är del en angelägen uppgift alt tillse att kriminalvårdens bevakningav intagna som gjort sig skyldiga till eller misstänks för brottslighet avangivet.slag blir.effektiv. Del måste bl. a. undvikas att fiera samtidigthäktade medlemmar i en liga placeras på samma häkte med de möjligheter tillkommunikation detta innebär. , För all effektivare säkerhetsåtgärder skallkunna vidtas måste också all berörd personal i kriminalvårdsanstaller ochhäkten få information om arten av den brottslighet den intagne är misstänkteller dömd för. Över huvud laget erfordras en övergripande och metodisk analysav kriminalvårdens organisation och utformning från säkerhetssynpunkt när detgäller sådana intagna som här berörts. Utvecklingenunder senare år har vidare gjort del nödvändigt all - vid sidan avförstärkningen av polisens allmänt brotlsbekämpande resurser -genomorganisatoriska förbättringar effektivisera den polisiära verksamheten vid vårastörre internationella fiygplatser. Den ökade användningen av skjutvapen blandde internationellt opererande brottslingarna gör dét också påkallat alt idetta sammanharig överväga en skärpning av den särskilda flyg-platskonirollenbl. a. när det gäller'ankommande resenärer och bagage. I syfte att förebyggaillegal införsel med privatflygplah av narkotika, vapen m.m. måste vidare de f. n. otillräckliga möjligheterna all kontrollera detsvenska luftrummet förbättras och samarbetet mellan den militära luftbevakningenoch tull- och polismyndigheterna intensifieras. I sammanhanget måste ocksåobserveras de problem, som i övrigt föreligger i fråga om atl upprätthållakontrollen vid våra gränser. T. ex. gäller sedan det gemensamma nordiskapasskontrollområdet infördes all kontrollen i princip är begränsad tilldirekt inresa från eller utresa lill icke-nordisk stat. Under trycket av densenaste lidens utveckling har dock tvingats överväga att för sin delskärpa kontrolleri i den nordiska trafiken. För vårt vidkommande kan skäl avmotsvarande slag liksom anslutning lill den europeiska gemenskapen meddess fria röriighel över gränserna motivera alt man ägnar ökad uppmärksamhet åtgränskontrollens organisation och funktion. Passfrihelen mellan de nordiska ländernabör givelvis beslå, men ökad stickprovskontroll kan bli erforderiig. Underhänvisning till det anförda anser uiskottei i likhet med molionärerna atlpolisen, tullen och den civila och militära luflbevakningen bör ges i uppdragalt gemensamt framlägga förslag till åigärder för en effektivare gränskontroll.Eventuellt bör även invandrarverket delta i arbetet. Beträffande deninlernationella narkotikahanteringen bör i enlighet med motionärernas förslagregeringen ta initiativ till atl i samråd med andra länder göra framställningarlill de länder där opiumodling är tillåten för att om möjligtbegränsa förädlingen och utförseln av förädlad vara. Ett dylikt samarbete kanlämpligen ske genom i . När del gäller internationellainsatser i större skala från polisens sida i narkotikabekämpningen synes ettsvenskt initiativ hos vara en lämplig och effektiv väg. Etl särskillproblem utgör mycket liberala narkotikapolitik. Regeringen börundersöka lämpliga vägar atl försöka påverka regeringen i Nederiänderna attändra sin inställning i hithörande frågor. delsall utskottets hemställan under 1 borl ha följande lydelse: 1. att riksdagenbeträffande den inlernationella brottsligheten med bifall till motionen1975:11001 denna del (yrkandena 8 och 10) begär all regeringen delsföranlsiallar om att polisen, tullen och den civila och militära luftbevakningengemensamt utarbetar förslag om åtgärder för en effektivare gränskontroll, delslill prövning upptar de förslag som i motionen framlagts angående detinlernationella samarbetet för atl komma till rätta med narkotikamissbruket; : av ()och (), som beträffande åtgärder på bred front motnarkotikamissbruket anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 8 med "I yrkande" och slutar på s. 9 med "avstyrksmotionsyrkandel" borl ha följande lydelse: Utskolletdelar motionärernas uppfattning att det narkotikamissbruk som förekommerär ytterst allvarligt. En under långa lider felinriklad kri- minalpolitikoch en vårdpolitik, som under vissa perioder varit myckel bristfällig, har nulett till alt missbruket fått en oroväckande omfattning. Det all variigaste ärtrots allt alt heroinet har fått fäste i vårt land. Detta förhållande måsteföranleda ytteriigare skärpt vaksamhet. Heroinet är särskilt allvarligt genomatt det leder tilj snabb tillvänjning. Chanserna lill avvänjning är praktiskttagel obefintliga. Riskerna för överdosering är stora och leder lätt tilldödsfall. Heroinet har en vida större spridningseffekt än vad missbruket avannan narkotika har. Därtill kommer alt det är mycket lätt att smuggla. Vadgäller övriga narkotiska medel bör framhållas alt den illegala handeln medcentralstimulantia synes vara på väg atl ieorganiseras. utsätts för etthårt tryck från internationellt arbetande ligor, för vilka är och synesförbli en attraktiv marknad. Missbruket av hasch är del kvantitativt störstaproblemet. Det finns f. n. god tillgång på hasch i . Erfarenheten visaratt hasch är inkörsporten till tyngre narkotika. Det är därför viktigt atleffektiva åigärder vidtas även mot haschmissbrukel. Motden angivna bakgrunden anser utskottet del vara nödvändigt att få lill stånd enkraftig satsning från polisens sida i kampen mol narkotikan i likhet med vadsom skedde . Polisen måste ges. resurser för alt genomföra en effektivspaning. Exempel har getts under senare lid på alt polisen i vissa områdenpåbörjat avslöjandet av narkotikaligor men ej kunnat fullfölja arbetet på grundav alltför knappa personella resurser. Det är givetvis helt oacceptabelt. Att1969 års satsning inle var utan effekt kan belysas av antalet polisingripandenmot illegal narkotikahantering. var antalet 1 661. stegdet till 6 400 för att under minska till ca 4 500ingripanden . Enbartpolisiära insatser hjälper emellertid inte för att komma till rätta mednarkotikabrottsligheten. Åtgärder måste som motionärerna framhåller samtidigtsättas in på vårdsidan i syfte att åstadkomma en effektiv rehabilitering av devårdbehövande narkomanerna. Lyckas man härmed finns anledning räkna med attefterfrågan på narkotika minskas och atl den svenska marknaden därigenom blirmindre lockande för de professionella ligor som praktiskt taget heltsvarar för den illegala handeln även i vårt land. Påanförda skäl ansluter sig utskollet lill moiionärernas uppfattning altregeringen bör la initiativ till en sådan satsning på bred front mol narkotikamissbruketsom förordats i det föregående. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att riksdagenbeträffande åigärder på bred front mot narkotikamissbruket med bifall lillmotionen 1975:1100 (yrkande 9) begär all regeringen tar initiativ till åtgärderpå bred front mot narkotikamissbruket i enlighet med vad som anförts imotionen. av () och (), sombeträffande brottspåföljderna för narkotikamissbrukare anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 9 med "Motionen upptar" och slutar på s. 10 med "berörddel" bort ha följande lydelse: Ilikhet med molionärerna anser utskottet att den oklarhet som råder beträffandevårdpolitiken när del gäller alkoholister och narkomaner i många fall ledertill att otillräckliga eller inga vårdinsatser vidtas när domstol dömt ennarkotikamissbrukare till skyddstillsyn med föreskrift all den dömde skallunderkasta sig vård eller behandling för sitt missbruk. 1 regel saknas underlagför ett konstaterande att den dömde allvarligt åsidosatt sina åliggandenenligt domen, varför möjlighet inle föreligger alt undanröja skyddstillsynenoch bestämma annan påföljd. Följden blir därför ofta att den dömde återfaller isitt alkohol- eller narkotikamissbruk och att påföljdssystemsuccessivt urholkas. Föratt hejda en utveckling av nu angivet slag krävs som motionärerna framhållersärskilda överväganden. Uppmärksamhet bör därvid ägnas åt motionärernasförslag om ett alternativ till straff, beslående av en kombination avfrivilliga och ivångsmässiga behandlingsåtgärder exempelvis i form av enkortare sjukhusvistelse med avgiftning, följd av kontrollerad eftervård ikombination med socialkurativa åigärder. Utskottet vill erinra om atl olikaformer av "behandlingskontrakt", liknande det som förordas imotionen, med viss framgång används bl. a. i och i och även av socialstyrelsenansetts värda alt prövas i vårt land, även om några konkreta initiativ intetagits. Det av motionärerna förordade vårdallernalivel innebär dels denprincipiella nyheten att en narkotikamissbrukare som begått brott får rätt attinom vissa gränser välja påföljd, dels att misskötsamhet automatiskt ledertill att det alternativa frihetsstraffet verkställs. Ett genomförande avmotionärernas förslag kräver straffrättsliga och vårdtekniska överväganden sombör möjliggöras genom sedvanligt utredningsförfarande. Uppdraget kan måhändamed fördel anförtros någon av de olika kommittéer och arbetsgrupper som f. n.arbetar med näraliggande frågor på vårdområdet och del kriminalpolitiskafältet. Alternativt bör en särskild utredning tillsättas. Avgörandet härvidlagbör ankomma på regeringen. Utskottettillstyrker således bifall till motionen 1100 även i nu berörd del. delsatl utskottets hemställan under 3 borl ha följande lydelse: 3. att riksdagenbeträffande brottspåföljderna för narkotikamissbrukare med bifall till motionen1975:1100 i denna del (yrkande 11) begär att regeringen till prövning upptarde förslag som framlagts i motionen angående utredning för att möjliggöra altnarkotikamissbrukare kan dömas till alternativa påföljder.