bet · FY01KrU12 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta avtal är slutet mellan statenoch representanter för filmbranschen. I samband med att den statliga ochkommunala nöjesskatten på biografföreställningar togs bort förband sigbiograferna att betala en biografavgift, utgörande avbruttobiljettintäkterna, till den genom avtalet bildade stiftelsen , som har till uppgift att verka för ändamål inom filmens område.Filmavtalet, som senast reviderades , gäller t. o. m. utgången av juni1983. Staten har rätt att säga upp avtalet om filmbranschen bryter mot det.Branschorganisationerna kan frångå sina förbindelser om staten återinförnöjesskatt eller annan skatt av likartad karaktär. Filmutredningenhar i sitt arbete utgått från att filmavtalet skall löpa till avtalstidensutgång. Departementschefen följer i detta hänseende utredningens linje och deförslag som läggs fram i propositionen har karaktären av komplement till deåtgärder som kan vidtas inom filmavtalets ram. Såsom redovisats i inledningentill förevarande betänkande syftar förslagen bl. a. till att förstärkaresurserna för filmproduktion och för visning av kvalitetsfilm, att förbättrabarnens möjligheter att se bra film i lämplig miljö och att få till stånd ensamordnad film- och TV-politik. Vadgäller dét administrativa ansvaret för filmfrågorna föreslår filmutredningenatt filmen inte skall ingå i statens kulturråds ansvarsområde, om massmediersåsom radio, television och de nya audiovisuella hjälpmedlen faller utanför. Ipropositionen förordas att filmen t. v. inte Törs till direktaansvarsområde. Däremot förutsätts det att rådet har ett allmänt ansvar förfilmen eftersom denna utgör en del av det allmänna kulturområdet. Filmutredningenhar vid sina överväganden om filmens kulturpolitiska administration fäst viktvid att den nya kommunikationstekniken kan komma att medföra betydandetyngdpunktsförskjutningar inom filmpolitiken från den traditionellafilmbranschen till andra sektorer av filmlivet. Därvid har utredningen framförallt ansett utvecklingen av de nya audiovisuella medierna videogram ochkabel-tv vara av intresse. som pågår med hjälp av videogramtek-n i k e r n a och somdomineras av kommersiella intressen måste, framhålls det i motionen 1975:1310,mötas med skyndsamma åtgärder från samhällets sida. I fråga om produktion ochutnyttjande av dessa tekniker är det nödvändigt att finna former somgaranterar att samhällsbehoven bevakas. Motionärerna hemställer att riksdagenger regeringen dessa synpunkter till känna och därjämte begär att enpariamentarisk utredning skyndsamt tillsätts med uppgift att kartläggautvecklingen på videogramområdet och framlägga därav föranledda förslag tillerforderiiga samhällsinsatser för att möta och styra denna utveckling. Densnabba utvecklingen på medieområdet aktualiserar, som motionärerna påpekar,väsentliga problem som kräver uppmärksamhet från stals- Utskottet behandlade en motion med samma syfte som den nuaktuella. I betänkandet KrU 1974:20 avstyrkte utskottet ett motsvarandeutredningsyrkande med hänvisning till i betänkandet närmare angivet pågåendeutredningsarbete. I samma belänkande förklarade utskottet också i samband medbehandlingen av en annan motion att den snabba utvecklingen och de mångaproblemen inom massmedieområdet gjorde det trängande nödvändigt med enhelhetsbedömning av massmedieområdet. Detta uttalande gav som sinmening till känna för Kungl. Vadsom anförts i motionen 1975:1310 har inte föranlett utskottet att ändraståndpunkt i fråga om behovet av ytteriigare en utredning inom massmedieområdet.Även de yrkanden i motionen som gäller särskilda uttalanden omvideogramteknikerna avstyrker utskottet. Motdepartementschefens nämnda grundläggande ställningstagande att filmavtaletalltfort bör vara huvudinstrumentet för den statliga politiken på de delar avfilmområdet som avtalet omfattar har bestämda invändningar rests i motionen1975:1928. filmreform har enligt motionärerna främst visat sig vara ennäringspolitisk och inte en kultur-politisk reform. En dynamisk kulturpolitikpå filmens område kan, menar man, endast drivas av ett filminstitut somfrigjorts från branschintressen och från marknadskrafternas spel. I motionenuttalas att det nuvarande filmavtalet bör sägas upp och ombildastill en självständig kulturorganisation, alternativt att filmfrägorna börläggas under . Dessa synpunkter bör enligt motionenge till känna för regeringen (yrkande 10). Vidare hemställs i yrkande beslutar att vidta åtgärder för att säkra ett ökatsamhälleligt inflytande över filmdistributionen. Såsomframgår av vad utskottet redovisat kan filmavtalet inte sägas upp på degrunder som anges i motionen 1975:1928. Vad beträffar den alternativa åtgärdsom anges i yrkande 10 anser utskottet att tillräckliga skäl anförts ipropositionen för att t. v. inte hänföra filmen till statens kulturrådsdirekta ansvarsområde. Utskottet vill också framhålla att de åtgärder somföreslås i propositionen enligt departementschefen bl. a. syftar till attminska de negativa effekterna av det kommersiella systemet pä filmområdet ochunderiätta för publiken att komma i kontakt med ett stort och variationsriktfilmutbud. Flera av åtgärderna är av försökskaraktär. Meddet nu anförda avstyrker utskottet yrkandena 10 och 11 i motionen 1975:1928. Imotionen 1975:1924 konstateras att det i värt land saknas en sam 1 ad ledningför all filmverksamhet. Motionärerna finner detta förhållandeotillfredsställande och föreslår att ett filmråd inrättas, vilket så småningombör överta den centrala ledningen i fråga om alla statliga insatser påfilmområdet. Filmrådet föreslås bestå av parlamentariska representanter samtrepresentanter för filmarbetarna, filmproducenterna, Utskottetanser sig kunna utgå från att frågan om det administrativa ansvaret förfilmfrågorna kommer att tas upp senast i samband med överväganden om vad somskall ske på området efter det att filmavtalet löpt ut. I avvaktan härpå finnerutskottet det inte meningsfullt att föreslå inrättande av ett organ med deuppgifter som föreslås i motionen 1975:1924. Yrkande 1 i denna motion avstyrksdärför. Huvudsyftetmed filmreform var att förbättra möjligheterna för den svenskabiograffilmproduktionen. Från Filminstitutets s. k. F- och H-fonder utgår stödi form av garantiåtaganden till långfilmsproduktion. H-fonden tillförs dels av biografavgifterna, dels ett statsbidrag som för innevarande budgetår uppgårtill ca 3,4 milj. kr. Televisionensutbredning har enligt många bedömare haft en avgörande betydelse förbiografernas situation och filmproduktionens utveckling. Departementschefendelar filmutredningens uppfattning att samarbetet mellan biograffilmensföreträdare och televisionen bör stärkas. På hans initiativ har i detta syfteett avtal träffats mellan och . Avtaletinnebär att de båda parterna bildar en fond, avsedd att finansiera produktionav film. Fonden skall handhas av . Under det förstaverksamhetsåret skall parterna tillskjuta 5 milj. kr. avfonden skall disponeras för produktion av biograffilm, medan av fondenskall användas för produktion av kortfilm och förproduktion av film avseddför barn. av fonden skall utgöra en reserv. Avtalet gäller underförutsättning av bifall till de förslag till anslag avseende ochSvenska filminstitutet som föreläggs . Ipropositionen 1975:20 föreslås att erhåller ett bidrag av 4,5milj. för att kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet budgetåret1975/76. Det bidrag som utgår till H-fonden förutsätts falla bort. Imotionerna 1975:1925 och 1975:1928 anses det att statsmakterna inte börmedverka till den angivna fondbildningen. I den förstnämnda motionen yrkas attriksdagen som sin mening skall ge detta till känna för regeringen. I den andramotionen erinras om att avtalet inte blir giltigt om inte beviljardet föreslagna anslaget. Med syfte bl. a. att den situationen skall uppkommayrkas att nyssnämnda belopp av 4,5 milj. kr. inte skall av dess åtaganden enligt det nya avtalet utanatt det i stället skall tv. utgå till H-fond. Yrkandet imotionen 1975:1925 motiveras med att avtalet innebär att får ettalltför starkt inflytande över filmproduktionen i vårt land, somutrymmet för filmstöd enligt den mer allsidiga bedömning som äger rum i Filminstitutetsövriga fondstyrelser minskas. Vad gäller motionen 1975:1928 grundas yrkandenai denna på den negativa reaktion avtalet mött hos filmarbetare, representeradeav Filmcentrum. Medanledning av nu ifrågavarande motionsyrkanden i vad de gäller principfrågan omavtalet mellan och vill utskottet, som underpunkten 13 återkommer till frågan om medelsanvisningen, först slåfast att den nya fondbildningen innebär ett ökat stöd till svensk filmproduktion.Det bör också framhållas att genom det nya avtalet möjligheter skapas atttotalfinansiera filmer, vilket saknas vid garantisiöd via H-fonden. Avpropositionen framgår att en kontaktgrupp om fem personer, av vilka två utsesav , två av och en av skall följa verksamheten. Enligt utskottets uppfattning sak nasgrund för de farhågor för ensidigt inflytande och ofrihet i olika avseenden somyppas i motionerna 1975:1925 och 1928. Skulle dock fondens hand-havande intekomma att bli präglat av den strävan efter öppenhet och mångfald som förutsättsi avtalet tar utskottet för givet att frågan om avtalets fortsatta giltighetkommer att aktualiseras. Utskottet anser att den väg till ökat samarbete mellantelevisionen och filmområdet som avtalet erbjuder är väl värd att pröva. Medhänsyn härtill och då fondbildningen medför en angelägen ökning av det statligastödet till filmproduktion avstyrker utskottet yrkande 4 i motionen 1975:1925och yrkande 8 i motionen 1975:1928, såvitt gäller principfrågan om staten skallmedverka till att avtalet mellan och blirgiltigt. Utskottet återkommer under punkten 13 till frågan ommedelsanvisningen. Imotionen 1975:1925, yrkande 5, hemställs om fortsatt utredning rörandeförhållandet mellan filmområdet och televisionen syftande till en vidare basför samarbetet och en mindre utpräglad maktställning för inomfilmområdet än vad enligt motionärernas mening blir fallet vid bifall tillpropositionens förslag. Utskottet, som får erinra om att förhandlingar pågårmellan och , räknar med attdessa förhandlingar skall leda till ett för svensk film positivt resultat. Motden bakgrunden avstyrker utskottet motionen 1975:1925 i vad gäller yrkande 5. Utskottetanser det angeläget att produktionen av kortfilm stöds. Med hänvisning till attäven sådana kortfilmer, som inte önskar visa, kan påräkna stödavstyrker utskottet motionen 1975:1927, yrkande 10. Påbarnfilmområdet förordas i propositionen att de statliga åtgärderna främstinriktas på att förbättra möjligheterna till visning av barnfilm i former somutgör alternativ till biografernas matinéföreställningar. Ökat stöd föreslåstill produktion, import, distribution och information. Föratt de medel som sätts in skall få största möjliga effekt är det enligtdepartementschefens mening nödvändigt att de olika grupper som är verksamma påbarnfilmområdet flr tillfälle till en fortlöpande samverkan inom ramen för ettorgan som har en samlad överblick över barnfilmfältet. I propositionen anmälsatt ett barnfilmråd kommer att tillsättas för detta ändamål. I rådet avsesingå bl. a. företrädare för barn- och ungdomsorganisationerna, filmarbetarnaoch samt för verksamhet. Svenska filminstitutetsuppgifter på barnfilmområdet kommer att öka. Avpropositionen framgår också att , som är en frivilligsammanslutning av olika organisationer för granskning av barnfilm och vissinformationsverksamhet, institutionellt skall samordnas med Filminstitutet.Härigenom kommer ansvaret för nuvarande verksamhet att förasöver till . Imotionen 1975:1925, yrkande 7, hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att ett särskilt barnfilmråd inte bör inrättas. Motionärernaanser inte att några vägande skäl anförts i propositionen för inrättande avett sådant råd. De menar att de uppgifter som föreslås bli anförtrodda rådetmed fördel i stället kan fullgöras av i samarbete medFilminstitut. Utskottethar för sin del ingen erinran mot att ett forum för breddad kontakt ochkontinuerliga diskussioner tillkommer inom barnfilmområdet. Det bör isammanhanget uppmärksammas att barnfilmrådet enligt propositionen bör haprovisorisk karaktär i avvaktan på resultatet av arbetet i den barnkulturgruppsom är knuten till . Utskottetavstyrker yrkande 7 i motionen 1975:1925. Enligtdepartementschefen torde huvuddelen av filmutredningens förslag avseendefilmens och televisionens ställning inom utbildningsväsendet kunna tillgodosesinom ramen för fortlöpande verksamhet med en översyn avläroplanerna, inom ramen för den verksamhet med fortbildning av lärare sombedrivs samt med hjälp av det statliga stödet för produktion av läromedel. Imotionen 1975:1924 hävdas att endast ett blygsamt statligt stöd utgår förproduktion av svensk utbildningsfilm. Motionärerna hemställer i motionensyrkande 5 om en ytteriigare medelsanvisning av 1 rhilj. för budgetåret1975/76 till för framställning avAV-läromedlet film med tyngdpunkten lagd på en helsvensk filmproduktion. Riksdagenhar (prop. 1975:1, UbU 1975:3, rskr 1975:29) beslutat om ettreservationsanslag av . till Stöd för produktion av läromedel.Utskottet är inte berett förorda någon ytteriigare medelsanvisning förändamålet för nästa budgetår i synnerhet som ett bifall till motionsyrkandetsynes föranleda ändring i kungörelsen (1974:439) om statsbidrag till produktionav vissa läromedel. Med det sagda avstyrker utskottet motionen 1975:1924,yrkande 5. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1975:1310omutvecklingen inom videogramområdet, 2. att avslår motionen 1975:1928, yrkande 10och 11, om Svenska filminstitutets ställning respektive om samhälleligtinflytande över filmdistributionen, 3. aU avslår motionen 1975:1924, yrkande 1,om inrättande av ett filmråd, 4. att avslår motionen 1975:1925, yrkande 4,och 1975:1928, yrkande 8, såvitt nu är i fråga, om avtalet mellan och , 5. att avslår motionen 1975:1925, yrkande 7 ombarnfilmrådet, 6. att med bifall till propositionen 1975:20godkänner vad i propositionen anförts om inriktningen av de statliga åtgärdernapå filmområdet med de ändringar som föranleds av beslut medanledning av utskottets hemställan under momenten 2-5 ovan, 7. att avslår motionen 1975:1925, yrkande 5,om utredning rörande förhållandet mellan filmområdet och televisionen, 8. att avslår motionen 1975:1927, yrkande10, om förslag till stöd åt den fria kortfilmen, 9. att avslår motionen 1975:1924, yrkande 5,om anvisande av medel till . 9.Kulturpolitiska insatser för språkliga minoriteter I propositionen behandlas förslagfrån invandrarutredningen om stöd till invandrarnas kulturaktiviteter (avsnitt11.5,s. Vad i propositionen anförts under avsnittet i fråga har inteföranlett någon hemställan till . Utskottet behandlar i detta sammanhangmotionerna 1975:1957, yrkande I och 1975:1886. Departementschefen framhåller attinsatser för grupper som har begränsade möjligheter att ta del av kulturutbudeteller att själva delta i en skapande verksamhet måste ges förtur när det gälleratt bygga ut de statliga åtagandena på kulturområdet. I propositionenkonstateras att invandrarnas och de språkliga minoriteternas möjligheter attföra de egna kulturtraditionerna vidare f n. i många fall är begränsade. I enframåtsyf-tande invandrar- och minoritetspolitik måste enligtdepartementschefen åtgärder för att ge dessa grupper möjligheter att bevaraoch utveckla det egna kulturarvet utgöra en betydelsefull del. Invandrarutredningensredovisning av invandrarnas och de språkliga minoriteternas kulturella situationvisar, som departementschefen anför, att det på flera områden finns storabrister. Utskottet delar hans uppfattning att det är nödvändigt att förstärkasamhällets insatser för att komma till rätta med detta förhållande. Insatserinom ramen för redan existerande bidragsformer och kulturinstitutioner bördärvid i enlighet med vad som förordas i propositionen 1975:20 i första handkomma Väljer man denna väg är det av vikt att noga följa utvecklingen och setill att de allmänna samhälleliga stödåtgärderna inom olika områden avkulturiivet verkligen åstadkommer en reell förbättring av minoriteternaskulturella situation, Invandrarutredningenhar formulerat fyra särskild delmål avsedda att inom kulturpolitikens ramprecisera de insatser som behövs för invandrare och språkliga minoriteter,nämligen 1) ökade möjligheter till delaktighet i det allmänna svenskakulturutbudet, 2) ökade möjligheter till kontakt med ursprungslandet, 3) ökademöjligheter till kulturell egenverksamhet, 4) ökade möjligheter till kulturellväxelverkan mellan minoriteterna och majoritetsbefolkningen. Departementschefenkonstaterar att utredningens förslag ryms inom de allmänna målen förkulturpolitiken och att det därför inte finns skäl att godkänna dem somsärskilda delmål. Imotionen 1975:1957 (yrkande 1) hemställs att godkänner de delmålinvandrarutredningen uppställt för en kulturpolitik för språkliga minoriteter. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att dessa mål ryms inom de mål förkulturpolitiken som statsmakterna antog . Även om de inte formelltgodkänns såsom särskilda delmål för den statliga kulturpolitiken för språkligaminoriteter utgör målformuleringarna självfallet en värdefull precisering av deallmänna målen för kulturpolitiken inom en viktig sektor. Enligt utskottetsmening talar övervägande skäl för att man i möjligaste mån undviker attfastställa kulturpolitiska delmål för olika grupper i samhället. Från dennautgångspunkt avstyrker utskottet yrkande 1 i motionen 1975:1957. Behovetav stöd till den samiska kulturen understryks i motionen 1975:1886.Motionärerna menar att samerna har svårt att göra sig gällande bland alla demsom söker statliga bidrag till kulturell verksamhet. Angelägenheten av bidragför filmändamål, för konferenser och resor samt för bokutgivning betonassärskilt. I hemställan begärs ett uttalande av om behovet av stödtill den samiska folkminoritetens kultur. Medanledning av motionen 1975:1886 får utskottet först erinra om attsameutredningen, som tillkallades , bl. a. har till uppgift att geun-deriag för en samlad bedömning av vilka kompletterande åtgärder som kan ochbör vidtas från samhällets sida till stöd för samernas språk och kultur.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Utskottetdelar motionärernas uppfattning att förstärkta insatser för att främja densamiska kulturen är angelägna. Många insatser kan med fördel göras på nordiskbasis. Det nordiska sameinstitutet i Kautokeino, som inrättades , utgörett exempel härpå. Utskottet hälsar också med tillfredsställelse den ipropositionen nämnda försöksverksamheten med ett stöd för utgivning i avnordisk litteratur i översättning till andra nordiska språk. I fråga om mindrespråkområden, varmed avses t. ex. färöiska och samiska, skall stöd ges även åtfacklitteratur och barnböcker. nämnasatt den i propositionen aktualiserade frågan om tillfälle för författare iSverige som skriver på minoritetsspråk att utveckla sitt författarskap, bl. a.genom bättre möjligheter till studier och resor, har nära beröringspunkt medvad i motionen 1975:1886 anförts om "konferenser och resor". betänkande bör man ha undertag för ensamlad bedömning av behovet av insatser till stöd för samernas språk ochkultur. I avvaktan på de beslutsom utredningens förslag kan komma att föranleda bör med anledning avmotionen 1975:1886 framhålla angelägenheten av att den samiskafolkminoritetens kultur stöds inom ramen för de statliga kulturpolitiskainsatserna. Under åberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1975:1957, yrkande 1,om särskilda delmål för kulturpolitiken för invandrare och språkligaminoriteter, 2. att med anledning av motionen 1975:1886som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om stöd till densamiska folkminoritetens kultur. I propositionen redogörs för olikainsatser som syftar till att stimulera kulturverksamheten bland barn och ungdom(avsnitt 11.6, s. 239-243). Vad i propositionen anförts under avsnittet i frågahar inte föranlett någon hemställan till . Utskottet behandlar i detta sammanhangmotionerna 1975:523 och 1975:792. I propositionen betonas förskolans ochskolans ansvar när det gäller att tillgodose barnens kulturbehov. Vidareframhålls att en rad av de förslag som läggs fram i propositionen avser nyainsatser för kulturverksamhet med barn. Departementschefenerinrar om att han i föregående års kulturproposition framhöll attbarnkulturfrågorna måste få prioritet i planeringsarbetet för den fortsatta utvecklingenav de kulturpolitiska insatserna. En särskild grupp för dessa frågor hartillsatts inom . Gruppen skall bl. a. medverka iberedningen av olika frågor där barnens situation bör särskilt uppmärksammasoch även göra en bedömning av behovet av insatser pä områden som de olikakulturutredningarna inte behandlat. Gruppens arbete skall vara avslutat i ochmed utgången av /76, då gruppen även skall ha avlämnat förslagtill hur den mer permanenta bevakningen och utvecklingen av barnkulturfrågornabör ske inom ramen för . I motionerna 1975:523 och 1975:792, som bådaväcktes under den allmänna motionstiden, läggs fram förslag som syftar tillatt stärka de kulturella inslagen i skolans verksamhet. Viktenav att på grundval av riksdags ställningstagande i de kulturpolitiskafrågorna nu gå vidare och ge de kulturella aspekterna bättre utrymme i skolornaoch samordna dem med skolans övriga verksamhet betonas i den förstnämndamotionen. Motionärerna föreslår dels att och statenskulturråd ges i uppdrag att utarbeta ett aktionsprogram för vidgadekulturaktiviteter i skolan, dels att det uppdras åt överstyrelsen att iläroplanen precisera skolans kulturella målsättning. Imotionen 1975:792 hävdas att en kraftig betoning av skolans viktiga roll somkulturfaktor saknas i den hittillsvarande kulturpolitiken. En insikt om denobligatoriska skolans stora betydelse för ett vidgat deltagande i kulturiivetställer, framhålls det, krav på statliga initiativ och insatser. Dettaförutsätter en ingående prövning av vilka resultat man vill uppnå och vilkamedel härför som erfordras. Skolans kulturella ansvar och olika i motionenpåtalade problem i anslutning härtill bör enligt motionärerna bli föremål fören skyndsam utredning med pariamentarisk! Isitt betänkande med anledning av kulturproposifion (KrU 1974:15)anförde utskottet att man hade goda skäl att räkna med att barn-ochungdomskulturfrågorna fortlöpande skulle ägnas intensiv uppmärksamhet avvederbörande myndigheter och organisationer m. fl. Med anledning av de nuaktuella motionerna som särskilt knyter an till skolans viktiga roll och storaansvar i arbetet med att förverkliga de kulturpolitiska målen får utskottetanföra följande. Somen följd av beslut angående den statliga kulturpolitikenerinrade Kungl. Maj:t genom beslut dels omatt rådet förväntades komma att ägna stor uppmärksamhet åt barnkulturfrågorna,dels om att ökad uppmärksamhet borde ägnas preciseringen avskolans kulturpolitiska uppgifter inom ramen för fortlöpandearbete med analys och värdering av skolans verksamhet och resultat. Avpropositionen framgår att skolan bl. a. med bidrag från skolöverstyrelsenbedriver visst utvecklingsarbete för att pröva hur olika kulturellauttrycksformer och elevernas eget skapande skall kunna ges en starkareställning i undervisningen. Ett arbete av detta slag har inletts då det gällerlitteraturläsning och elevernas litteraturintresse. Utskottet har inhämtat attskolöverstyrelsen tillsatt arbetsgrupper med uppgift att inventera problem ochföreslå åtgärder avseende undervisningen i praktisk-estetiska ämnen. Vidarekommer enligt vad utskottet erfarit en konferens att anordnas omforsknings- och utvecklingsarbete rörande undervisning inom denpraktisk-estetiska sektorn. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att frågor som rör elevernas aktiva deltagande ikulturiivet uppmärksammas i arbete med uppföljningoch utveckling av läroplanen.