bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — Ett grundvillkor är att varje riksdagsstenograf harett eget rymligt och väl ljudisolerat arbetsrum med goda ljusförhållanden. Godkontakt med composersätteriei är vidare ofrånkomlig. Tveksamhet finnes omiakttagna brister kan övervinnas i det fortsatta projekteringsarbetet.Underbilaga 2. Lokaldispositionen för utskottskanslierna är svåratt överblicka och det är oklart i vilken grad ett beslut om återfiyttninglåser fast planerna sådana de nu redovisas. Det är angelägel med en bättrelokal sammanhållning av utskottsenhelerna. En sådan omdisposition skullepåverka även andra enheter, främst partikanslierna. KU 1975:13 B 83 Förvaltningskontoret utom upplysningstjänsten Intetfinnes här atl anmärka. Ett ofrånkomligt krav för bägge enheterna är engranskning av tjänsteutrymmena enligt alt. 2 genom skyddskommitténs försorg,med avseende på såväl lokalernas disposition som allmänna miljöhänsyn. Genomtillsättandet av informationsutredning haren omständighettillkommit som inte kunnat beaktas tidigare. Det är önskvärdheten av en närmaresamordning av de två enheter som skall svara för allmännasakinformation. Kan i en eventuell fortsatt projektering av alt. 2 så storaomdispositioner företas att den personal - ett 50-tal anställda -som svarar förinformationsfunktionen kan få en för ändamålsenlig placering av sinalokaler? KU 1975:13 B 84 Vid de samråd som inom kammarkansliet ägt rumbeträffande de tre alternativen till permanent riksdagshus har vi förordatalternativ 2. Ibåde alternativ 1 och 2 kommer kammarkansliet att få disponera en störrelokalyta än . Alternativ 2 är emellertid bättre med hänsyn bådetill lokaldispositionen i stort och fönsterplaceringen, som i alternativ 1 avbyggnadstekniska skäl blir mycket olämplig, I fråga om den närmare fördelningenav tjänsterum kommer vi senare att framföra våra önskemål. Redan nu vill viframhålla, att trappförbindelsen mellan å ena sidan plenisalen ochkammarkansliet och å andra sidan kammarkansliet och stenograferna måsteförbättras. Enligt vad som uppgivits kan detta ske ulan större olägenhet. KU 1975:13 B 85 De båda aktuella förslagen till nytt riksdagshus påHelgeandsholmen -alternativ \ och 2 - innebär alldeles för små arbetsrum förstenograferna. I alternativ 2 har man dessutom utgått från helt felaktigaförutsättningar när man delat av rummen med en skärmvägg. Det finns med dentillämpade arbetsmetodiken inga som helst möjligheter att två stenografer delararbetsrum. Det är i stället väldigt viktigt att isoleringen mellan de olikarummen är god. Närdet gäller rumsstorieken vilt jag betona att det huvudsakliga arbetet inteutförs i kammaren utan i arbetsrummen, särskilt som ett stort antal stenograferhar heltidstjänstgöring. De rum som vi har här vid är också i storutsträckning alldeles för små - det är egentligen bara förste-stenograferna somhar rymliga rum. Eftersom det arbete vi har medför långa arbetspass - iblandupp på en arbetsdag - är det viktigt att vi har rum med braljusförhållanden och väl tilltagen volym. Många utför dessutom fyllnadstjänstsom kräver bättre arbetsutrymmen än vi nu har. Slutsatsenär alltså att de båda förslagen måste omarbetas ordentligt i avseende påstenografrummen. Det finns ingen anledning att stenograferna arbetar i mindrerum än övriga riksdagsanställda. Vidareär det viktigt atl kommunikationerna med composeravdelningen ordnas på etttillfredsställande sätt. Somhelhet anser vi på stenografsidan att alternativ 1 - förslag - innebären bättre lösning av artjetslokalerna än alternativ 2, KU 1975:13 B 86 Såväl alternativ 1 som alternativ 2 är förutskottskansliernas del svår-överblickbara. Rumsfördelningen enligt alt, 1synes dock ge möjlighet till ändringar så att resp, utskottsenheter kanplaceras lokalt.väl sammanhållna. Placeringen av utskottskanslierna enligt alt,2 på våningsplan 8 är enligt vår mening ej godtagbar. Såväl ytmässigt som betr.antal rum disponerar utskotten enligt detta förslag mindre del än vad nu ärfallet vid , Vi förordar att utskottskanslierna enligt dettaalternativ lokaliseras till plan 4, - där enligt förslaget partigruppernaskanslier inrymts - plan 6 och 7, Därmed skulle önskvärd närhet till utskottenssessionssalar även vinnas. Partigruppernas kanslier torde utan olägenhet kunnaplaceras i nära kontakt med ledamotsrummen på samma sätt som de nu är belägna.Under förutsättning av denna omdisponering av utskottskansliernas arbetsrum kanalternativ 1 och 2 från utskottssynpunkt anses likvärdiga. KU 1975:13 B 87 för anställda i och dess verk över riksdagensförvahningsstyrelses framställning (1974:20) lokalfrågor på längresikt m. m. Utskottethar berett Akademikers () tillfälle alt avgeyttrande över rubricerade framställning, har överiåtit åt undertecknadförening att besvara remissen. Dealternativ för framtida lokalisering som diskuteras i förvaltningsstyrelsensframställning innebär att antingen stannar kvar i nuvarande lokalereller också återflyttar lill , i senare fallet med bevarande mereller mindre av del gamla och riksbanksbyggnaden, I båda fallenkommer anställda att ha sin arbetsplats föriagd till de centraladelarna av , Under förutsättning att ändamålsenliga arbetslokaler kananordnas vid återflyttning till är del därför enligtföreningens mening ur facklig synpunkt likgiltigt om arbetsplatsen är föriagddär eller vid . Deskisser och ritningar som presenterats till de olika ålerflytlningsförslagenger emellertid föreningen anledning till följande synpunkter. Riksdagenhar f n. lokaler som - vid nuvarande utrymmesbehov - erbjuder riksdagensledamöter och de flesta av anställda en god arbetsmiljö med i alltväsentligt utmärkta samband mellan olika arbetsenheter. Om av hänsynbl. a. till önskemålet att de gamla riksbyggnaderna skall bevaras väljer attflytta tillbaka till boren grundläggande förutsättning vara attflyttningen inte i något väsentligt avseende får medföra försämringar i frågaom utrymme och lokalsamband. Detlokalprogram som ligger till grund för återflyttningsallernaliven harupprättats innan enkammarriksdagen ännu trätt i funktion och sålunda innanerfarenheter vunnits av de många nyheter i fråga om organisation som tillkom i samband med flyttningen till . Önskemål om modifikationer i lokalprogrammet har fått framföras, mennågon genomgripande översyn av detta torde inte ha företagits. Sedan denuvarande byggnaderna togs i bruk har fått väsentliga lokaltillskott,bl. a. i form av eU antal sammanirädesrum. Det är angeläget att ett första stegi del vidare arbetet i riksdagshusfrågan blir en ny, fullständig genomgång avlokalprogrammet. Siktet måste härvid vara inställt på att det gäller lokalersom skall tas i bruk först om , då villkoren för riksdagsarbetet tordeha förändrats inte obetydligt. a. bör erinras om det uttalade intresset fören arbetstidsförkortning i riktning mot en 30-timmarsvecka. Även om en vissrationalisering kan genomföras torde KU 1975:13 B 88 detvara ofrånkomligt att en sådan arbetstidsförkortning för del måsteresultera i ett ganska kraftigt ökat personalbehov. Särskilt gäller detta försådana grupper, t, ex, utskottens föredragande personal, som måste äga en stordel av sin arbetstid åt att hålla sig informerade om verksamhet ochom utvecklingen på det egna arbetsområdet. Partikansliernaär f n, föriagda i direkt anslutning till de ledamotsrum som disponeras avvederbörande partigrupp. Det vill synas som om detta lokalsamband har betydandefördelar, I det återflyttningsalternativ som förordas av förvaltningsstyrelsenhar emellertid ledamotsrummen föriagts till kanslihuset och partikansliernatill gamla . Det bör noga prövas om det inte är önskvärt med enomdisposition som innebär att det nuvarande lokalsambandet bibehålls. Förutskottens del innebär de olika förslagen att sessionssalar och kanslilokaleråter föriäggs i anslutning till varandra. En sådan planlösning medför atl detmåste ställas höga krav på att expansionsutrymmen för utskottskanslierna finnsintill de lokaler som primärt är avsedda för utskotten. Enligtalternativ 2 beslår de för utskottskanslierna avsedda lokalerna till inte ringadel av rum utan direkt belysning genom sidofönster. För en eller två personeravsedda arbetsplatser med endast takfönster är enligt föreningens mening integodtagbara för permanent arbetande personal. Även förläggning av utskottenssessionssalar till lokaler utan sidofönster skulle innebära en allvariig försämringjämfört med vad varit fallet. Utskottskansliernadisponerar nu förutom tjänsterummen en rad andra utrymmen dels i form av mindresammanträdesrum (delvis utnyttjade som bibliotek), dels i form av bredakorridorer med god plats för uppställning av böcker. I den mån en del av dessautrymmen faller bort, bl. a. genom att det måste ställas höga krav på attexpansionsutrymmen för utskottskanslierna finns intill de lokaler som primärtär avsedda för utskotten, interna överiäggningar m. m. Det blir alltsåangelägnare än f n. att sessionssalarna kan hållas fria från sammanträden utananknytning till utskottsarbetet. Om även i fortsättningen villtillhandahålla sammanträdeslokaler för andra ändamål i samma utsträckning somhittills är förslaget enligt alternativ 2 otillräckligt. Äveni fråga om de utrymmen som i alternativ 2 reserverats för riksdagsbiblioteketoch upplysningstjänsten finns anledning till kritiska synpunkter; bl. a. tordebiblioteket behöva större lokaler för att fungera tillfredsställande. Detsamband som finns mellan och upplysnings-tjänstens verksamhetmotiverar att dessa båda enheter ligger i nära anslutning till varandra. Motbakgrund av det anförda är det enligt föreningens mening angeläget att ettåterfiyttningsbeslut inte alltför hårt knyts till något av de förslag somhittills presenterats, vare sig i fråga om exteriören eller interiören, så attdet blir möjligt att i ett senare skede med stort utrymme för olika alternativ KU 1975:13 B 89 planeraför de olika enheternas ändamålsenliga lokalisering och behov av tjänsterum.För SACO-föreningen för anställda i och dess verk KU 1975:13 B 90 Utredningenskommentarer och förtydliganden föranledda av remissvar, motioner m. m. 1, Inledning...................................................... 2, Sammanfattningar av remissvar (ej tryckt).......... 3, Sammanfattningar av motioner (ej tryckt)........... 4, Allmänna opinionsyttringar............................... 5, Utredningens mål och metoder samt organisation. 6, Förutsättningarna för utredningen..................... 6.3 Kanslihuset m, m.......................................... 6.4 Grundförslärkning m, m.................................. 7, Bedömningsfaktorerna..................................... 8, Utredningens slutsatser................................... 1, Utredningens bakgrundsmaterial........................ 2, Utredningens organisation................................ 3, Jämförelse mellan årskostnader 1982 för all, H ochall, S,,., 4, Kostnadsjämförelse mellan tävlingsförslag 1972 ochutredning 5, Kostnadsjämförelse mellan nybyggnad på banktomtenenligt alt. Hl och några statliga omlokaliseringsprojekt KU 1975:13 B 91 1 enlighet med uppdrag (KU 1973:51) tillförvaltningsstyrelsen har bedrivits med sikte påatt skulle kunna fatta beslut i frågan , Normallskulle förvaltningsstyrelsen ha inhämtat remissyttranden och efter beredningbifogat dessa sin framställning lill . Då utredningstiden var knappförutsattes att KU skulle inhämta remissutlålanden i anslutning tillmotionstiden. Riksdagsbehandlingen av ärendet har emellertid skjutits tillvåren 1975. Riksdagshusuiredningen1974 har granskat remissvar och motioner och på grundval härav gjort engenomgång av sitt material och en förnyad prövning av sina värderingar. Idet följande redovisas sammanfattningar av remissvar och motioner samt deopinionsyttringar som har förekommit. De kommentarer och förtydliganden somutredningen anser erforderiiga har strukturerats i enlighet med den metod förvärderingar och redovisning av alternativen som till-lämpats i utredningen. En förteckning överutredningens bakgrundsmaterial lämnas i bilaga 1. Avsnitten 2 och 3 - sammanfattning av remissvar ochmotioner - återges ej här. Här har inte medtagits rena reportage eller referatav motioner, uttalanden av stockholmska kommunalpolitiker o. d. "Förslaget SAMSPEL saknas". Talar för alt. H. Ifrågasätterprincipiellt behandlingen av förslaget "Samspel". "Vart skaPalme och hans pojkår flytta?". Resonemang kring planerna att flytta alladepartement till Nedre . Mycket talar för återflyttning. "hus". Positiv till utredningen. "Gamlariksdagshusel duger". Talar för alt. H2. "Bästmed på holmen". Talar för alt. H som långvarigt provisorium. Ivärsta fall framåt. ,"Arkiieklkritik mot bedömningen". Reportage kring"Samspel", , "Platsför ?". Debattinlägg, Pläderar för alt, H 1. KU 1975:13 8 92 Ledare, "Nej tillombyggnad". Talar för alt, S som permanent eller provisorium i väntan påev, senare nybyggnad på , Ledare,"Provisoriet,,. ", Har nostalgisk dragning tillbaka till ,Argumentet för provisoriet "mitt bland folket" en alltförnärdemokratisk klyscha, Ledare, "TillHelgeandsholmen! ", Talar för alt, H med anledning av kommunens remissvar. Kåseri, , Talar för alt,H, ,,, bör ha ett eget hus ,,, , ",,,", Resonemang om och förord för återflyttning, Dagens Nyheter.Flera reportage, bl, a, om fyra alternativ, ,"med sitt riksdagshus". Kritiserar alt, H 2. Talarför fortsatt tävling, 4,2Pressklipp, tidskrifter Per , "Härdväljs bara elände ochbedrövlighet," Negativa omdömen om vid . Ledare, "tur & retur".Stadsbildsresonemang, , "Att återupprätta ett riksdagshus".Redogörelse för utredningen med vissa personliga synpunkter, ,"Kurragömma med ". Pläderar för alt, H I. VI 4/75 , "är inte lätt atthålla ordning på". Vecko-Journalen 9/75 ,"Vandålisera inte ". Pläderar för alt, H 3, 5.Utredningens mål och metoder samt organisation Utredningens mål utgår från det av tillförvaltningsstyrelsen givna uppdraget som innebär att för skallframläggas sådant underlag att kan KU 1975:13 B 93 delsfatta beslut om återflyttning till eller kvarstannande vidSergels torg dels ge erforderiiga direktiv för ärendets fortsatta handläggning.Utredningens niål har i övrigt varit att finna en sådan lösning på riksdagenslokalfråga som ger bästa möjliga arbetsförhållanden för , såväl fördess ledamöter som för dess personal, med beaktande av dels kostnadskonsekvenserna,dels övergripande samhälleliga mål. De senare knyts främst till stadsmiljö ochstadsbild samt till bevarandet av historiskt och arkitektoniskt betydelsefullabyggnader och miljöer, Den metod som utredningen valt för fortsattundersökning av Helgeandsholmsalternalivets förutsättningar och möjligheter ärden som av förvaltningsstyrelsen föreslagits i skr 1973:19 och som godkänts avriksdagen, nämligen vidarebehandling av tävlingsförslag i utredningsform, Iutredningen har redogjorts för valet av arkitektkonsulter, författarna till debelönade förslagen 022 "", 013 "" och 011"1", Som underiag för valet hade tävlingsmaterialet inventeratsmen något skäl att bredda utredningen genom att engagera ytteriigare konsulterframkom inte, Imotioner hävdas atl samtliga tävlande och särskilt författaren till förslaget008 "Samspel" borde ha erbjudits möjlighet atl utveckla och kompletterasina förslag med nya förutsättningar, bl, a. ianspråktagande av Kanslihuset, Atterbjuda alla tidigare tävlande denna möjlighet skulle med nödvändighetinneburit ett nytt, formellt tävlingsförfarande. Den redan genomförda, mycketomfattande arkitekttävlingen i två steg gav i och för sig ett gott resultat ochbelyste byggnadsuppgiften på ett klargörande sätt. Den får dock anses vara ettavslutat skede i och med beslut om fortsalt utredning. De framtagnautredningsförslagen klargör, med tävlingsmaterialet som bakgrund, på etttydligt och uttömmande sätt Helgeandsholmsalternalivets förutsättningar ochmöjligheter. Enligt utredningens uppfattning har inte heller något nyttframkommit som motiverar ändring av beslut om utredningsform. Vidden nämnda inventeringen togs två icke belönade förslag upp till särskildbedömning,008 "Samspel" och 009 "Vox",Dejämfördessinsemellan och med 011 "1". Vid utvärderingen rangordnades de:011 "", 009 "Vox" och 008 "Samspel", Del imotioner vid flera tiillallen framförda förslaget "Samspel" skullealltså inte ligga närmast i tur för vidare bearbetning. Förslaget utvisar inteheller några nya intressanta lösningar eller goda arkitektoniska kvaliteter somavslöjar utpräglad skicklighet hos författaren. Utredningenskonsuttgrupper har i huvudsak arbetat med gemensamma förutsättningar. För atlfö ett fylligt bedömningsunderiag önskade utred- KU 1975:13 B 94 ningenfå utrett konsekvenserna dels av vissa principiellt skilda lokaldispositionerdels av olika grad av bevarande. Dessa lokaldisposilioner, som bl, a, utgickfrån plenisalens placering, grundades liksom bevarandeprinciperna på resp,tävlingsförslag. De särskilda direktiv som konsullgrupperna därför haft attfölja har bestämts helt i samråd med dem, Iefterhand, dvs, sedan förslagen kommit in, har utredningen övervägt omeventuell annan lokaldisposition eller någon kombination av kända förslagskulle varit förmånligare. Något sådant nytt alternativ har inte framkommit.Inte heller remissbehandlingen har givit vid handen alt något annat från deredovisade förslagen skilt alternativ skulle kunna ge ett bättre resultat. Vidbedömningen av de olika alternativen - såväl de tre alternativen förHelgeandsholmen som alternativet - liksom vid jämförelsen mellanalternativen har utredningen haft atl beakta alternativens samtliga egenskaper,att mäta och värdera dessa och ställa deras betydelse i relation lill varandra.Vissa egenskaper är objektivt mätbara, t, ex, kostnad, medan andra, t. ex.stadsbild, måste bedömas subjektivt, grundat på insikt och erfarenhet.Utredningen har därför biträtts av en rådsgrupp om fem sakkunniga vilkatidigare i olika sammanhang deltagit i riksdagshusfrågans behandling. Desakkunniga har varit eniga med utredningen i dess förord av alternativ H 2. Utredningens fullständigaorganisation redovisas i underbilaga 2. Lokalprogramfrågor berörs i remissvar frånpersonalorganisationer och i ett par motioner. Utredningenhar arbetat med ett i förhållande till lävlingsprogrammet revideratlokalprogram avsett alt täcka lokalbehov sådant det bedöms vara1985. Lokalprogrammet har legal till grund för utredningar och värderingarsåväl av Helgeandsholmsalternativen som av alternativet . Ettgenomförande av ombyggnadsplanerna på bör inledas med enbearbetning och precisering av lokalkraven, vilket bl. a. bör ske i samråd medberörda personalgrupper. På nuvarande stadium har det således inte varit frågaom att binda sig för ett i detalj färdigt lokalprogram. Utredningensbedömningar har tagit hänsyn till att nya lokalkrav efter hand kan komma attställas. Stor vikt har därför lagts vid den fiexibilitet och deexpansionsmöjligheter som kan erbjudas i de olika alternativen. Utredningen' (1968) var begränsad till leknisk-ekono- KU 1975:13 B 95 Rekommendationen var som bekant nybyggnad på ; dockinte tveklöst. har i sin bedömning ochrekommendation begränsat sig lill faktorer som avses i utredningsdirektiven.ochfaktorer inom styrelsens kompetensområde. Härjämte finns andra faktorer, t exhänsyn till kulturhistoriska värden och politisk tradition, som bör invägasvid ett slutligt ställningstagande. I programmet för arkitekttävlingen preciseradesinte bevarandekraven närmare. De inbjudna tävlande skulle bibehållariksdagshusel så att den ursprungliga arkitekturen i väsentliga avseendenbevarades. Däremot krävdes inte att riksbankshuset skulle sparas. I utlåtandetöver tävlingens första steg uttalade prisnämnden följande: Man kan i detta sammanhang ställa frågan omangelägenhetsgraden av att bevara riksbankshuset. Riksbyggnadernasstadsbildsmässiga samverkan mot väster kan betecknas som den minst fördelaktigaaspekten. Bankhuset har dessutom en komplicerad byggnadsstomme med små mått,vilket gör det mindre lämpat förombyggnad. fördelar torde kunnavinnas av att inte behålla bankhuset i sin helhet. Efter remissbehandlingen av arkitekttävlingenklarnade förulsättningarna på så sätt att rivning av ansågsuteslutet. I vissa remisser underströks dessutom betydelsen av attriksdagshuset används just av . Riksdagshusfrågansprincipiella betydelse har tagits upp i boken av . (Handlingar83/1974, publicerad gemensamt av Kungl. , Riksantikvarieämbetetoch .) Den stora och häftiga diskussionen vidRiksdagshusets byggande liksom vid dess eventuella försvinnande visar i självaverket, vilken vikt man har fäst och alltjämt fäster vid somoffentlig miljö. Detta är inte heller så underligt. Här skapades en byggnad,som manifesterade vår nya samhällsordning och landets betydelsefullastestyrelse. Det finns ingen annan byggnad, som så direkt vilar i dendemokratiska konstitutionen och ger uttryck för denna. Den utformning, somdetta hus har, kan naturiigtvis bedömas estetiskt, byggnadshistoriskt ellerfunktionellt. Men huset kan oberoende härav bedömas för dess innehållsmässigabetydelse som samhällets kanske mest centrala byggnadsverk. Som sådant kan mangodtaga det precis som det är. Bevarandekraven skärptes i utredningen iförhållande till arkitekttävlingen. Med hänsyn till metoden att prövaprincipiellt olika lösningar gavs konsulterna skilda förutsättningarbeträffande bevarande av olika delar. Vilka och hur stora offer som varnödvändiga för att skulle återfö sin ursprungliga funktionsamtidigt som bereddes goda lokaler kunde inte på förhand anges. Denavvägningen måste anstå till bedömningen av resultaten. KU 1975:13 B 96 I sin skrivelse till anfördeförvaltningsstyrelsen: "Det ligger i sakens natur att utredning.sarbetetockså skall omfatta möjligheterna för att för särskilda funktioneroch tänkbar framtida expansion taga i anspråk annan bebyggelse änriksbyggnaderna," Förvaltningsstyrelsen avsåg då i första hand Kanslihusetsom utredning angavs som lämpligaste expansionzon (brriksdagen vid en föriäggning till , Med hänsyn till kraven påökat bevarande av riksbyggnaderna togs därför möjligheten att disponera Kanslihusetmed i förutsättningarna, I alternativen H2 och H3 utnyttjades detta. Remissvarenfrån och statsdepartementens organisationsavdelningbekräftar utredningens redogörelse för konsekvenserna för statsdepartementenvid ianspråktagande av Kanslihuset för behov. Departementenkoncentreras till Nedre . Denna koncentration kan bli än mer önskvärdi alt. S vilket skulle innebära att statsrådsberedningen lämnar Kanslihusetockså i detta fall, I vissa motioner och remissvar hävdas attutredningen gått förbi problemen i samband med grundförhållandenoch försummat att ta upp kostnader för grundförstärkning, I och med attriksdagen har beslutat att skall bevaras måste också byggnadensgrundläggningsförhållanden beaktas. Så har också skett i utredningen. Nyaremätningar och nya rön har gjort att synen på grundläggningsfrågan förändrats.Vid tiden för utredningen var man helt säker på huren grundförstärkning borde gå till. De normalt använda metoderna ansågs fullttillförlitliga. Inställningen var därför den att det, trots viss osäkerhet omnödvändigheten, var fullt rimligt att grundförstärkningen utfördes för atl fåproblemet ur väriden. är man på grund av nyare rön inte lika övertygadom vilken teknik som är den lämpligaste. Fortgående mätningar visar attsättningarna i stort sett upphört. Det bedöms numera som sannolikt attgrundförstärkning inte blir nödvändig inom överskådlig tid. Det har då ansettsoklokt att profylaktiskt göra ett dyrbart arbete som för tillfället bedöms varaonödigt och som, om det senare blir nödvändigt, dessutom kanske kan utföras medsäkrare och mera förfinade metoder än dagens. Grundläggningsförhållandenamåste hållas under uppsikt oberoende av vilka som arbetar i byggnaden. Om ochnär behovet av grundförstärkning uppstår sker detta inte plötsligt så att lägetblir akut. Arbetet kan fördelas och utföras så att inteverksamheten störs. Byggnadsstyrelsenoch planverket stöder i sina remissvar utredningen i denna fråga, "Försjälva riksdagshusbyggnaden har ej heller någon föreslagit KU 1975:13 B 97