bet · FY01UU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Av det svenska bidraget är en delavsedd för projekt av global eller regional karaktär. För /76beräknas för sådana insatser ett bidrag på 7 milj. kr. Härutöver sker samarbetemed ITC inom ramen för landprogrammen fördel direkta svenska utvecklingssamarbetet. I propositionen erinras vidare om att genom beslut av 1974års riksdag ett särskilt organ har inrättats med uppgift att främja import lillSverige från . Detta organ, som benämns Importkontoret föru-landspro-dukter(lKU), beräknas inleda sin verksamhet i början av år 1975.Budgetåret 1974/75 har . anslagits för detta ändamål. För budgetåret1975/76 beräknas medelsbehovet till . Beträffande möjligheierna att vidga det tullfriavaruområdet i samt praxis när det gäller kvantitativa begränsningargentemot kan hänvisas lill ett interpellationssvar avhandelsminislern . Inierpellalionen gällde dels frågan om u-ländernasmöjligheter all förädla sina egna råvaror och utnyttja sin kapacitet tilllivsmedelsproduktion för egna behov, dels åtgärder för att påverkavarufördelningenav import från . Ur handelsministerns svarmå följande citeras: Beträffande den första frågan villjag svara att utvecklingen av vår import från i ett grundläggandeavseende avgörs av samma faktorer, som bestämmer vår totala import. Och del ärden allmänna efterfrågeutvecklingen på den svenska marknaden, som den formas avinkomsiutveckling och värderingar samt beslut av enskilda konsumenter ochförbrukare. Att göra en tillförlitlig prognos för hur denna process skall kommaatt utvecklas iframliden iir inte möjligt. Några för u-landsimporien särskilt betydelsefulladrag i efterfrågemönslret kan emellertid urskiljas. Delivsmedelsprodukter vi köper från är lill alldeles övervägande deltropiska konsumtionsvaror, exempelvis kaffe, kakao och vissa frukter ochfruktkonserver. Vi har knappast all förutse nåj.,ra betydande förändringar ivåra konsumtionsvanor på det området. Värdetav vår import av råvaror har ökat kraftigt . Detta hängervisserligen främst samman med prisökningarna på olja, men priserna på en radandra råvaror har också ökat, vilket lett till förstärkning av exportintäkternaför en vid krets av u-landsexportörer. Närdet gäller utvecklingen är del med hänsyn lill de många faktorersom påverkar importen av olika råvaror svårt att göra några generellaförutsägelser. Vår import av mer bearbetade produkter från harsuccessivt ökat och kommer säkert atl göra så även . Vadbeträffar den andra frågan instämmer jag i principen all i störstamöjliga mån bör kunna bearbeta sina egna råvaror. Huru-länderna skall utnyttja sin kapacitet för livsmedelsproduktion -för egnabehov eller för export - är framför allt en fråga för varje enskilt u-land altavgöra. Jordbruksministern framhöll i sitt anförande vid Väridslivsmedelskonferenseni atl en ökning av livsmedelsproduktionen i är den endalösningen på lång sikt av livsmedelskrisen. Med detta är även u-ländernainförstådda. Men det innebär självfallet inte alt vi inte också på detta områdeskall ha ett varuutbyte med . Denna syn ligger i linje med vadu-länderna själva hävdat i olika internationella organ. Vi måste med andra ordvara beredda atl överväga önskemål även på detta område. Beträffande frågan om åtgärder för att påverka vårimport från sade handelsministern: verkar traditionellt för fri handel i delinternationella varuutbytet. .Samtidigt understryker vi att särskilda förmånerbör ges till , där så är möjligt. Det är viktigt alt de störreindustriländerna medverkar i dessa strävanden, eftersom ett enskilt land - isynnerhet med en så liten marknad som vår-skulle ha svårt atl bära detimporitryck, som blir resultatet av en ensidig liberalisering. Genom allmännatullsänkningar och särskilda tullförmåner för , s. k. preferenser, äri stort setl av den totala importen från dessa länder tullfri i Sverige.Då har jag bortsett från kaffe, där vi har en obetydlig tull som inte kan ansesutgöra något hinder för importen. av den tullfriaimporten drabbas dock av våra importavgifter på jordbruksområdet. har vi i stort setl endast kvar tullhinder påtextil- och konfek-tionsområdei. Trots detta är del importen av textil- ochkonfektionsvaror som ökat mesi från . Den snabba ulvecklingenhargjorl till den största per capita-importören bland industriländernaav sådana varor och har också tvingat oss all av beredskapsskäl och för altuppnå en lugnare utvecklingstakt komma överens med ett fåtal länder om en merabalanserad importuiveckling. Vi har också sett oss nödsakade alt införa ett särskiltstöd för tekoindustrin. Svårigheternaför alt öka sin färdigvaruexpori har i de flesta fall andraförklaringar än förekomsten av handelshinder. främstpå en mycket ensidig produktionsstruktur, svårigheter att avpassa produkternatill marknadens krav och en bristande kunskap i marknadsföring. Detimportkontor för u-landsprodukier som fattal beslut om är en åtgärdsom på detta område kan bli till stöd för export till vårt land. Frånsvensk sida har vi också i internationella organisationer kraftigt understrukitbehovet av en breddning av produktionsstruktur. En sådan utvecklingkommerall la tid men kan underlättas genom finansiellt och tekniskt bistånd.Kanske viktigast är att politiska oberoende följs av ekonomisktoberoende som gör det möjligt för dem att utveckla sina ekonomier efter de egnabehoven. Principen om permanent suveränitet över naturresurser, som erkänts iFörenta nationerna, kan få stor betydelse för ulvecklingen i delta hänseende. Utskottet, som ansluter sig till de synpunkter somanförts i det nu citerade anförandet vill erinra om att förhållandevisliberala importpolitik när det gäller textil, konfektion och skor har lett tillatt importens andel av konsumtionen är så storatt upprätthållande av svenskproduktion hotas. För vissa produkter är den svenska självförsörjningsgradennere vid . Den starkt ökade importen har lett till att sysselsättningen inomt. ex. den svenska textil- och konfektionsindustrin på ett par årtiondenminskat med 10 000-tals arbetstagare. För vissa produkter har man nu nått dengränsen att importen måste hållas tillbaka för alt inte produktionskapacitetenhelt skall försvinna. Delmå dock nämnas atl trots dessa begränsningar är en av de störstaimportörerna av textilier och konfektion från . Det s. k.multifiberavtalet som trätt i kraft (UU 1974:3) viintas emellertid bidralill en bättre internationell ordning när det gäller fördelningen avu-ländernas export på detta område till i-länderna. Avtalet gör det svårare förde stora länderna att vältra över importen till de små länderna. Handelsministernframhöll i ett inlägg i utrikesdebatten att i anslutninglill de förestående GATT-förhandlingarna kommer all undersöka i vad mån ävendet svenska varuurvalet och systemet för tullpreferenser kan förbättras. Utskottelvill i likhet med fiolårets riksdag (UU 1974:3) konstatera att strävarefter atl liberalisera importen från men att arbetsmarknadspolitiskaoch beredskapspolitiska hänsyn i vissa fall kan lägga hinder i vägen. Ingadelade meningar råder om önskvärdheten att komma vidare i strävandena att ökau-ländernas exportintäkter. Åtgärderför att åstadkomma en stabil och ökande prisnivå lör produkterberörs i motionerna 729 och 730. Sverigessyn på dessa frågor preciserades i handelsministerns anförande inför ur vilket följande må citeras: Den nuvarande situationen på råvarumarknadernamåste ses i ljuset av att såväl som i-länderna är både konsumenteroch producenter. Producent- och konsumentintressen tillgodoses bäst. gångoch efterfrågan kan garanteras inom ramen för fortsatt tillväxt. Vi måstedärför arbeta för atl råvarupriserna på världsmarknaden stabiliseras på en nivåsom är lönsam för producenterna och skälig för konsumenterna. Internationellaöverenskommelser eller arrangemang är i många fall bästa sättet alt uppnåstabila marknader och ökade exportintäkter för u-lands-producenlerna.Självfiillet varierar dock förutsättningarna för olika varor. Defåtaliga råvaruavial som ingålls har ofta inneburit missräkningar, däderas effektivitet inte kunnat garanteras. Det finns ulan tvivel utrymme förförbättringar av avtalen -1, ex. genom en mer lyhörd inställning lilljusteringar av priser i samband med förändringar i växelkurser och inflation.De stabiliserande elementen - särskilt kvoterings- och lagerarrangemang -borde också kunna stärkas och därmed bättre svara mol tillfälliga tryck påmarknaden. Globala prognoser för tillgång och efterfrågan skulle underlättasgenom större insyn i lagerpolitiken och genom ell system för utbyte avinformationer på ett tidigt stadium. I många avseenden har vi i dessa frågorsamma åsikter som framförts av utrikesminister. Dåsamarbete mellan producenter och konsumenter ofta misslyckats, är det inteförvånande, alt råvaruproducenterna kommit att uppfatta eget intimt samarbetesom bästa sättet att tillvarata sina intressen. Vi ser positivt på sådanasträvanden. De bör dock beakta andra länders och folks legitima intressen.Samarbetet kan därigenom bli ett konstruktivt steg i riktning mot globalalösningar, där både producenter och konsumenter deltar Utskottet vill ansluta sig till de synpunkter somframförts i det nu citerade anförandet. I motionen 730 berörsfrågan om ett system för supplementär finansiering. Frånsvensk sida har delta förslag drivits under en följd av år, senast vid 1974 årsextra möte med . Man kan konstatera all stödet från andraländer, numera även , inte är slarkl. Alt främst driverandra stabiliseringsålgärder kan bl. a. bero på all man inte vill acceptera denganska långtgående inblandningen i det egna landets långtidsplanering somsystemet för supplementär finansiering förutsätter. Det finns dock anledningatt även fortsättningsvis aktivt bevaka möjligheterna all med utsikt tillframgång ta upp några av de grundläggande idéerna härvidlag. Fråganom att åstadkomma stabila och ökande exportinkomster för kan väntasslå i förgrunden för diskussionerna inför och under den extrageneralförsamlingen . kommer att aktivt delta i detta arbete. Avden redogörelse som här lämnats torde framgå att syftet med motionerna 729 och730 i denna del är tillgodosett. 1. att anser motionen 1975:729, i vad avserlättnader i handelsutbytet med , besvarad med vad utskottet anfört, 2. atl anser motionen 1975:730, i vad avserbättre utformning av lullpreferenssysiemet, garantier mot minskade exportintäkterför , bättre tillträde till den svenska marknadenföru-landsprodukter samt övriga frågorom värids-handeln och om åtgärder för attfrämja export, besvarad med vad utskottet anfört. Propositionen(s. 18-20, 467) Väridens livsmedelssiluation är kritisk.Produktionen av livsmedel har inte kunnat hålla jämna steg medefterfrågan. Den totala volymen av internationell livsmedelshjälp har sjunkit. slogs fast att en tillfredsställandelivsmedelsförsörjning på kan uppnås endast genom en ökning avu-ländernas egen livsmedelsproduktion. Denna måste tillgodose de storamassornas behov av föda och förbättrad näringsstandard som gruppersom inte engagerats i utvecklingsarbetet far sysselsättning.Åtgärderna för alt öka livsmedelsproduktionen förutsätter således långtgåendeekonomiska och sociala reformer för en utveckling av landsbygden. Underöverskådlig tid kommer emellertid många atl vara beroende avomfattande livsmedelsbistånd för att kunna upprätthålla en någoriundatillfredsställande livsmedelsförsörjning. Konferensenrekommenderade en internationell samordning av den nationellalagringspoliliken i syfte att nå fram till en tillfredsställande globallivsmedelsberedskap och fattade vidare principbeslut om atl upprätta en fondför jordbruksutveckling i . Dessutom skall ett världslivs-medelsrådupprättas, med uppgift att bidra till bättre samordning av medlemsstaternasoch de internationella organisationernas politik när det gällerlivsmedelsproduktion, bistånd, lagring samt handel med livsmedelsprodukter. Sverigehörde till de få i-länder som under väridslivsmedelskonferensen tillmötesgicku-ländernas krav på att i ökad utsträckning göra både fieråriga ochvolymmässiga utfästelserom livsmedelsbistånd. Vidare kan konstateras att avi-länderna endast och var beredda att under konferensen utfästabidrag till uppbyggandet av en internationell spannmålsreserv förkatastrofändamål. De svenska utfästelserna på detta område under konferensenbör infrias genom att ett livsmedelslager läggs upp för internationellakatastrofaktioner. Direktsvenskt livsmedelsbistånd i form av vete har under /74 lämnatstill , , och till de s. k. Sa-helländerna. Underinnevarande budgetår har 180 milj. kr. anvisats för upphandling ochfrakt av vete för dylika katastrofinsatser. Därutöver har svenska livsmedel,främst vete, kommit att bli ett viktigt inslag i det varubiståndsom ställs till förfogande inom ramen för det normala utvecklingssamarbetet. AngåendeSveriges insatser inom ramen för det internationella livsmedelsbiståndetmeddelas i propositionen bl. a. följande: Sverigesutfästelser till Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) uppgår i enlighetmed bemyndigande till 43 milj. kr. under budgetåren1974/75-1976/77. Bidraget utgår till två tredjedelar i form av svenskalivsmedelsprodukter. Därutöverföreslås att för nästa budgetår ca 5 milj. kr. anslås för fortsatt proteinberikningav svenska velemjölsleveranser inom ramen konvention omlivsmedelshjälp (FAC), vilka kanaliseras genom WFP. Dettotala medelsbehovet för det ordinarie bidraget till WFP beräknas till 48 milj.kr. för /76. Förinrättande av ett katastroflager av livsmedel i i enlighet med svenskautfästelser vid väridslivsmedelskonferensen begäres bemyndigandeatt ställa upp till svenskt vete lill förfogande under treår för katastrofändamål. Detta lager bör förutom vete även kunna inbegripavissa mindre kvantiteter av andra livsmedel. Med tanke på konferensensrekommendationeratt givarländer och multilaterala biståndsorgan i ökadutsträckning utarbetar program för att öka proteintillförseln till u-ländernabör leveranserna av vete ur detta katastroflager proteinberikas. Föruppläggning av detta katastroflager och för att täcka lagrings- ochfraktkostnader förutses ett medelsbehov om 50 milj. kr. för /76. Sverigesbidrag inom ramen konvention om livsmedelshjälp C//lC; har uppgåtttill vete /72-1974/75. hardessutom åtagit sig att täcka frakt- och administrationskostnaderna för dessaleveranser som enligt särskilt avtal kanaliseras genom WFP. Internationellaförhandlingar om en förlängning av FAC, som gäller till utgången /75, har inletts. Om dessa förhandlingar ger positivt resultatbör biträda förlängningen med utfästelse om ytterligare ett bidrag om35 att kanaliseras via WFP. Oavsett utgången av förhandlingarna villföredragande statsrådet emellertid med tanke på behoven av mer långsiktigautfästelser om livsmedelsbistånd förorda att regeringen begär riksdagensbemyndigande att /76-1977/78 till WFP utfästa att vete åriigen ställs till förfogande. Ettsådant svenskt åtagande beräknas tillsammans med kostnader för frakt ocheventuell förmalning av vetet motsvara ett medelsbehov av 38,5 milj. kr. för budgetåret1975/76. Detsamlade medelsbehovet för internationellt livsmedelsbistånd beräknas därmed ökamed 51,5 milj. kr. till 136,5 milj. kr. för /76. Skullekostnaderna komma att överstiga det för inköp av angivna kvantiter veteberäknade beloppet kan ytterligare medel disponeras från katastrofreservenunder detta anslag. Det sammanlagda värdet av det svenskalivsmedelsbiståndet för /74 var ca 115 milj. kr. Häri inräknasbåde det bistånd som lämnas direkt till mottagarländerna och det bistånd somkanaliseras genom multilaterala organ. Motsvarande belopp för underinnevarande budgetår beslutat livsmedelsbistånd är ca 245 milj. kr. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1975:246 av m. fl. (m), ivad avser hemställan att hemställer att inom ramen för beviljadeanslag ett belopp om ytterligare 28 milj. kr. ställes till förfogande för inköpav sammanlagt vete att kunna levereras till (punkt 3)samt att hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett beloppom 25 milj. kr. ställes till förfogande för utarbetandet och stödjandet avsärskilda födoämnesprogram för barnen och de undernärda i de minst utveckladeländerna i enlighet med vad i motionen anförs (punkt 4), dels motionen 1975:328 av i Säffiem.fi. (c), vari hemställs att hos regeringen anhåller om utredningbeträffande möjligheterna att låta vissa typer av konserverade livsmedel, bl.a. frystorkade produkter, i ökad utsträckning ingå i det statliga svenskabiståndet till samt att hos regeringen likaså hemställerom utredning att för SIDA:s räkning uppföra lagercentraler för spannmål enligtvad i motionen anförts, dels motionen 1975:729 av m. fi. (c),i vad avser hemställan att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen under rubriken anförts beträffandevägar att öka världens livsmedelstillgångar och svenska insatser i dettahänseende (punkt B. 5); att beslutar vad i motionen under rubrikenanförts beträffande deframtida anslagen för internationellt livsmedelsbistånd och utformningen avsvenska utfästelser om livsmedelsbistånd (punkt B. 13 b); att riksdagenbeslutar vad i motionen under rubriken anförts beträffande svensk lagerhållning av spannmål(punkt B. 13 c) samt att beslutar vad i motionen under rubrikenanförts beträffandesamordning av den särskilda jordbruksfondens och WFP:s verksamhet (punktB.I3d), dels motionen 1975:730 av m. fi. (fp), ivad avser hemställan atl som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförsom avvägningen mellan långsiktiga insatser för att klara u-ländernaslivsmedelsförsörjning och mer kortsiktiga insatser i form av livsmedelsbiståndoch kataslrofiagring (punkt 27); att bemyndigar regeringen att ställaminst svenskt vete till förfogande för världslivsmedelsprogrammet(WFP) uiider treårsperioden /76-1977/78(punkt 29) samt att somsin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen omsvenska livsmedelsinsat.ser utöver de fieråriga utfästelserna i mån av tillgångoch behov (punkt 30), dels motionen 1975:739 av m. fl. (fp, c,m), i vad avser hemställan att måtte besluta ge SIDA i uppdrag attnärmare undersöka möjligheterna till användning av raffinerat fiskmjöl föru-hjälpsändamål (punkt 2), dels motionen 1975:1158 av iStaffanstorp m, fi, (c), vari hemställs att beslutar all anhålla hosregeringen om åtgärder i syfte alt inom ramen för SIDA:s biståndsverksamhetmedverka till försök alt höja mjölkproduktionen ide faltiga länderna genom atlställa spermadoser från svenska låglandssemintjurar till des,sa ländersförfogande i enlighet med vad i motionen anförts, dels motionen 1975:1162 av herrar i Trobrooch (), i vad avser hemställan att hos regeringen anhålleratl SIDA ges i uppdrag 1. alt uppta förhandlingar om inköp till u-hjälp avdjupfrysta torskfiléer som finns lagrade inom landet, 2. all undersökamöjligheterna att uppföra fryskedjor i för svensk överskoltsfisk, 4,att undersöka förutsättningarna för atl använda raffinerat fiskmjöl föru-hjälpsändamål samt 5. alt även i övrigt vidta åtgärder i form av forskningoch praktiska försök för att inom ramen för den statliga biståndsverksamhetenväsentligt öka livsmedelshjälpen till i form av fiskprodukter. Ökat svenskt bistånd i jbrm av livmedelsleveranserförordas i motionerna 246, 729 och 730. förstnämnda motionen föreslås ell anslag på 28 milj. kr. för inköp av 100000 lon vete för leverans till . Motionärerna menar att börutfästa en kvantitet av åriigen lill Väridslivsmedelsprogrammet. Imotionen 729 framhålls att starka motiv kan anföras för atl livsmedelsbiståndetsandel av lotalanslagei för internatipnellt biståndssamarbete ökas underkommande budgetår. Motionärerna finner det emellertid mindre väl genomtänkt altbinda utfästelser om livsmedelsbistånd till bestämda kvantiteter. I stället bören minimikvantitet garanteras och därutöver utfästelser kunna görasbeträffande ytteriigare svenskt överskott. Den svenska lagerhållningen av vetebör ha en sådan omfattning att vårt eget land, lor denhändelse skördeutfallet skulle ge underskott, inte skall behöva köpa spannmål iutlandet. Imotionen 730 hävdas alt en flerårig utfästelse om svensktvele åriigen skulle kunna göras. Den skulle lämpligen kunna fördelas med minst50 för internationell katastroflagring och minst50 för bistånd genom Väridslivsmedelsprogrammet.Ytterligare veteleveranser utöver det fasta åtagandet skulle kunna aktualiserasom det svenska överskottet gör det möjligt och det aktuella försörjningsläget iu-länderna gör det angeläget. diskuterades i första hand åtgärder föratt långsiktigt öka livsmedelsproduktionen i . underströkkonferensen emellertid också behovet av kortsiktiga insatser i form avlivsmedelsbistånd. Detsammanlagda värdet av det svenska livsmedelsbiståndet för /74var ca 115 milj. kr. Häri inräknas både bistånd som lämnats direkt tillmottagarländerna och bistånd som kanaliserats genom multilaterala organ.Motsvarande belopp uppgår för innevarande budgetår till ca 360 milj. kr. Ibudgetpropositionen meddelas att det samlade medelsbehovet för internationelltlivsmedelsbistånd beräknas öka med 51,5 milj. kr. till 136,5 milj. kr. Häri ingår utfästelser till Internationella livsmedelsprogrammet(WFP) med 43 milj. kr., kostnader för uppläggning av katastrofiager avlivsmedel (bl. vete) i med 50 milj. kr. och Sverigesbidrag till konventionen om livsmedelshjälp (FAC), motsvarande 35 000 tonvete, med 38,5 milj. kr. Skullekostnaderna komma att överstiga det för inköp av angivna kvantiteter veteberäknade beloppet kan ytteriigare medel disi)oneras från katastrofreserven. Storlekenav de bilaterala livsmedelsleveranserna blir beroende av de önskemål somframställs av vederbörande moltagariänder. Självfallet är det möjligt att vidbehov finansiera livsmedelsbistånd utanför länderramarna med användning avbeviljade anslag för katastrofändamål. Beträffande katastroföistånd hänvisastill avsnitt 16 här nedan. Sverigehar i enlighet med ett av huvudkrav vid Väridslivsmedelskonferensengjort fasta kvantitativa åtaganden till de internationella programmen.Utfästelsernas omfattning, 75 000 lon , varav i ett internationellt katastrofiager, bör ses i samband med den upphandlingsom - enligt vad som framgår av ovanstående-därutöver kan väntas ske med utnyttjande av bilaterala medeF Både i jämförelse med andra länders insatser ochmed hänsyn till hur svårt det är alt beräkna de faktiska anslagsanspråken, pågrund av eventuella prisförändringar, får de svenska åtagandena anses varabetydande. Detföreslagna lagret om vete för katastrofändamål motsvarar av deninternationella katastrofreserven på som Endast och har hittillsförklarat sig villiga att bidraga därtill. Motionerna246 och 730, båda såvitt nu är i fråga, avstyrks under åberopande av det somhär anförts. Motionen 729 får anses besvarad i denna del. Ytterligareförslag angående biståndets vandnnehåll framförs i några motioner. Imotionen 328 hemställs om utredning av möjligheterna att låta vissa typer avkonserverade livsmedel, bl. a. frystorkade varor, ingå. Motionerna 739 och 1162avser leveranser av vissa fiskprodukter inom ramen för livsmedelsbistånd. Detframgår av propositionen att det svenska katastroflagret av livsmedel som ingåri det svenska åtagandet till kan inbegripa ävenvissa mindre kvantiteter av andra livsmedel. Imotionen 1158 förordas leveranser av tjursperma till för atl förbättramjölkboskapens kvalitet. Detföreligger inte principiellt hinder mot leveranser av sådana produkter somnämns i motionerna 328, 739, 1158 och 1162 om ett mottagarland skulle uttryckaönskemål därom. Motionerna torde få anses besvarade härmed. Imotionen 328 berörs bl. a. frågan om lagringsmöjligheter i förspannmålsleveranser avsedda för . Som framgår av det föregående harSverige åtagit sig att för inrättande av ett katastroflager av livsmedel iSverige ställa upp till vete till förfogande under denärmaste tre åren. I propositionen beräknas för uppläggningen av detta katastrofiageroch för att täcka lagrings- och fraktkostnader ett medelsbehov om 50 milj. kr.för nästa budgetår.