bet · FY01SoU4 · 1975-12-31 00:00:00 — Effekterna av delta får arbetarna betalamed dödsfall, invalidisering, olycksfall, utslagningar och utsortering.Arbetarskyddslagen skall genom sin utformning ge skyddsombuden ökad makt ochmöjlighet att eliminera dessa vådor. Så är emellertid inte fallet. Lagensbestämmelserom när det är berättigat för ett skyddsombud att vidtaarbeisavbrott måste därför ändras. Det skall räcka att skyddsombudet anser attdet föreligger fara för arbetarnas hälsa för att skyddsombudet skall ha stöd ilagen att vidta arbetsavbrott. Skyddsombudensåtgärder vid arbetsavbrott gäller enligt nuvarande lagstiftning fram till dessyrkesinspektionen gett sitt ullålande. Härvidlag har yrkesinspektionen altföriita sig på en vag och oklar lag vilket gynnar arbetsköparna. mening bör det i stället ankomma på dem, som drabbas av den dåligaarbetsmiljö som skyddsombudet anser hälsofarlig, alt yttra sig över detberättigade i ett skyddsombuds åtgärd, dvs. Utskottetställer sig således bakom önskemålet i motionen 1975:1257 i här aktuell del ochanser att förslag till erforderiiga lagändringar bör föreläggasriksdagen. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande skyddsombuds befogenhet alt avbrytaarbete atl med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 7 gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 13.beträffande sanktionssystemet (punkl 13 i hemställan) av iBorlänge (vpk) som anser delsan det avsnitt i utskottets betänkande pås. 39som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Arbelarskyddslagenoch de med stöd av denna utfärdade anvisningarna, bl. a. anvisningarna omhygieniska gränsvärden, är otillfredsställande pä flera punkter. Bristerna ilagstiftningen accentueras av det förhållandet atl lagreglerna ochföreskrifterna inte är ovillkorligen bindande och inte måste följas. Sanktionsbestämmelsernasvaga utformning ger arbetsköparna möjlighet atl utan risk för straffpåföljduppenbart bryta mot lagen intill dess arbetarskyddsstyrelsen elleryrkesinspektionen beslutar om föreskrift, föreläggande eller förbud. Med hänsyn lill detanförda anser utskottet i likhet med motionärerna imotionen 1975:80 att sanklionsbeslämmelserna måste skärpas på så sätt altarbetsköpare som uppenbart bryter mot lagen kan ådömas straff utan att föreläggandeeller förbud först meddelats. Erforderiiga förslag till lagändringar börsnarast föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringenlill känna. delsall utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande sanktionssystemet atl medanledning av motionen 1975:80 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 14.belTäffande åtgärder mot buller (punkl 14 i hemställan) av ()som anser dels atl del avsnitt i utskottets betänkande på s.40 som börjar med "Enligt direktiven" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: mening innebär bullerproblemen i arbetslivet och i samhället istort sådana hälsorisker all insatser för bullerbekämpning måste ges hög prioritetvid en avvägning mellan olika åtgärder för atl komma till rätta med dåligaarbetsmiljöer. Föralt komma till rätta med de skadeverkningar som buller åsamkararbetstagarna kan en rad åtgärder behöva vidtas. Utskottet vill här peka pänågra områden där förstärkta insatser bör övervägas. Utbildningen på framförallt gymnasieskolan är bristfällig i fråga om buller. Fasta normer saknas förhur mycket buller olika maskintyper för avge. Maskinkonstruk-lörerna saknartillräckliga motiv för att tillverka mer tystgående maskiner. I sistnämndahänseende vill utskottet erinra om att i antagits en lag enligt vilken enmaskinleverantör till staten vid anbudsupphandling får tillgodoräkna sig enviss procents överpris för varje decibel de kunnat sänka ljudet. Ett liknandeförfarande, som ger tillverkarna stimulans alt tillverka tystare maskiner, kanenligt utskottets mening vara motiverat alt införa här i landet. En annan utvägär att belägga alltför bullrande maskiner med någon form av avgift, beräknad såatt den stimulerar till framtagande av mera miljövänliga maskiner. Underhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet bifall till motionen 1975:33. delsalt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande åtgärder mot buller alt riksdagenmed bifall till motionen 1975:33 hos regeringen begär att åtgärder vidtas isyfte alt begränsa bullret på arbetsplatserna, varvid behovet av förbättradakustisk utbildning för gymnasieingenjörer, möjligheterna alt med hjälp avekonomiska styrmedel begränsa bulleremissioner samt utfärdandet av bullernormerför olika maskintyper särskilt beaktas. 15. beträffandehygieniska gränsvärden (punkt 15 i hemställan) av berg i Boriänge (vpk) som anser dels att det avsnitt i ulskottets betänkande på s.41 som börjar med "Del är" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Arbelarskyddslagenoch därmed dess anvisningar har en icke tvingande utformning. Överträdelser t.ex. mot ett gränsvärde i arbetsskyddsstyrelsens anvisningar om hygieniskagränsvärden innebär inte automatiskt att arbetet måste avbrytas och åtgärdervidtas. Denna brist måste enligt utskottets mening rättas till på såsätt atl överträdelse av ett gränsvärde medför arbetsavbrott och atterforderiiga åtgärder vidtas för att gränsvärdet inte skall överskridas. Likasåär det angeläget att regler utarbetas för hur cancerframkallande ämnenskall bekämpas. Igränsvärdeslistan finns numera markerat vilka ämnen som framkallar cancer.Vissa ämnen förbjuds helt, men för en grupp (grupp C) anges gränsvärden,vilkel således innebär alt de får förekomma. Del kan visserligen vara svårt allomedelbart förbjuda alla cancerogena (=cancerframkallande) ämnen eller kräva100-proceniiga inkapslingar, men delta måste självfallet vara målet. Det finnsinga bevis för att inte minimala mängder av t. ex. asbest, arsenik ochvinylklorid skulle åstadkomma cancer hos ett mindre antal arbetare, även omrisken uppenbariigen är mindre ju lägre gränsvärdet sätts. Redan nu böremellertid arbelarskyddsstyrelsen utarbeta regler för när dessa ämnen skallvara helt försvunna ur luften på arbetsplatserna, dvs. då ersättningsmaterialkan erhållas, alternativt när inkapsling av processen kan påbörjas. Reglernabör syfta till att gränsvärdet för alla cancerogena ämnen skall varanoll. Underhänvisning till det anförda ansluter sig utskottet till önskemålen i motionen1975:1257 i här aktuella delar. Vad utskottet anfört bör ges regeringen tillkänna. delsalt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande hygieniska gränsvärden atlriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandena 2a och 3b ger regeringenlill känna vad utskottet anfört, 16. beträffandeundertaget för gränsvärdeslistan (punkt 16 i hemställan) av i (vpk) som anser dels alt det avsnitt i utskottets betänkande på s.41 som börjar med "I samma" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: I samma motion--- (=uiskoltel)-- (yrkande3 a). arbetarskyddsslyrelsensanvisningar om hygieniska gränsvärden finns en presentation av del underiagstyrelsen har använt vid fastställandet av vär- Denna dokumentation redovisar emellertid inte vilkel underlagsom använts för varje särskilt gränsvärde. Följande exempel som hämtats frånmotionen 1975:1257, visar att värdena skiljer sig markant i och iSovjetunionen. Enligt utskottets mening skulle ettoffentliggörande av det underlag och de värderingar som ligger till grund förvarje enskilt värde vara av stor betydelse för forskare, skyddsingenjörer,läkare, skyddsombud och andra som sysslar med arbetsmiljöfrågor. Utskottetansluter sig därför till önskemålet i motionen 1975:1257 om altarbelarskyddsstyrelsen bör åläggas att presentera dendokumentation som ligger till grund för varje värde i anvisningarna samtmotiven för styrelsens ställningstagande i de fall ett lägre gränsvärdetillämpas utomlands. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. delsatl utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande underiaget för gränsvärdeslistanalt med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 3a ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 17.beträffande åtgärder för att minska arbetsintensiteten (punkl 17 i hemställan)av i (vpk) som anser dels all del avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 41 med "I arbetsmiljöulredningens" och slutar på s. 42med "inte erforderiig" bort ha följande lydelse: Alltfler människor blir utestängda från arbetsmarknaden som många harsvårt att hänga med i de ständigt ökade krav som ställs på dem. Dessa fenomenkallas utslagning och utsortering. Utslagningen har flera orsaker. Denviktigaste är den alltmer ökande arbetsintensiteten och den omslruklurering avnäringslivet som kallas strukturomvandling. En hög arbetsintensitet - attulföra ett arbete i högt tempo - blir allt svårare att klara framför allt medstigande ålder. Speciellt gäller detta löpandebands-arbeien och andra liknandestyrda arbetsprocesser. Utvecklingenpå arbetsmarknaden gör all snabba åtgärder måste sättas in som motverkar denegativa effekter av hög arbetsintensitet som löpande- bandsarbeten,hårt styrda kontinuerliga arbetsprocesser samt produktions-och s. k. självstyrandegrupper medför. Iarbelarskyddslagen och dess anvisningar måste införas regler som innebär atlarbetsintensiteten kan minskas. Det gäller alla arbetsplatser där arbete avkontinuerlig art bedrivs. 10 minuters paus varje timme inbakad i den ordinariearbetstiden, fler avbytare och ökad bemanning vid löpande band samtreservstyrkor som kan rycka in vid sjukdom o. d. är åtgärder som verksamtskulle bidra till minskad arbetsintensitet. Utskottet anser att förslag tillerforderliga lagändringar bör föreläggas . Vad utskottetanfört med anledning av motionen 1975:1257 i här aktuell del bör ges regeringentill känna. delsatt utskottels hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande åtgärder för att minskaarbelsinlcnsileien att med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet5a ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 18. beträffandeenmansbetjäning på express- och normalgodståg (punkt 19 i hemställan) av i Boriänge (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.42 som börjar med "En annan" och slutar med "ochexpressgodslåg" bort ha följande lydelse: Statensjärnvägar framtvingade enmansbetjäning på godståg. Endaundantaget är malmtågen, där de tidigare bemanningsbestämmelserna gäller. Detstår utom allt tvivel all införandel av enmansbetjäning på normalgodståg ochexpressgodslåg innebär en väsentlig försämring av lokpcrsonalens arbetsmiljöoch är ett allvarligt avsteg från gängse skydds-regler och föreskrifter. Utskolietinstämmer därför i önskemålet i motionen 1975:480 av m. fl. (vpk)vari yrkas införande i arbetarskyddslagen av förbud mot enmansbetjäning pänormalgodståg och expressgodslåg. Förslag till erforderliga lagändringar börsnarast föreläggas . Vad utskottet anföri bör ges regeringen tillkiinna. delsatt utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse: 19. att beträffande enmansbetjäning påexpress- och normalgodstäg med anledning av motionen 1975:480 ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 19. beträffandeinternationellt standardiscringsarbcte (punkl 20 i hemställan) av herrar Carishamre (m) och () som anser dels all det avsnitt i utskottets belänkande på s.43 som börjar med "Under hänvisning" och slutar med"kemisk-tekniska produkter" bort ha följande Ivdelse: Förutom del internationella samarbete som Sverigedeltar i på arbelsmiljöområdet pågår samarbete i arbetarskyddsfrågor mellanEG-stalerna, vilkel vi har små möjligheter atl påverka beroende på alt vi stårutanför de beslutande organen inom gemensamma marknaden. Inte minst med tankepå alt ligger väl framme när det gäller forskning och teknik i fråga omylire och inre miljö framstår det som beklagligt att inte kan delta idetta arbete. Desto viktigare är del enligt utskottets mening alt Sverigeutnyttjar de kanaler och organ där vi har möjlighet alt aktivt samverka medandra länder. Enligt utskottets mening är samarbete över gränserna påarbelsmiljöområdet angeläget av såväl ekonomiska som sociala skäl och ägnat altutjämna rådande konkurrensskillnader. I enlighet med det anförda biträderutskottet det i motionen 1975:768 (yrkande 2) av m. fl. (m)framställda yrkandet om åtgärder i syfte alt främja en internationellstandardisering av arbetsmiljökraven på maskiner och kemisk-tekniska produkter.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffande internationelltslandardiseringsarbete atl med anledning av motionen 1975:768yrkandet 2 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 20.beträffande arbelsmiljöexperter i fackföreningar (punkl 22 i hemställan) avherr i Boriänge (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.43 som börjar med "Som framhållits" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Ulskoitetvill framhålla att i ett kapitalistiskt system där profiten för ett fötal ärhuvudinriktningen för produktionen lönearbetarna aldrig kan känna sig trygga. Imotionen 1975:1257 har pekats på misstron mot privatanställda företagsläkare.Fackföreningarna är de anställdas försvarsorganisationer mot utsugning ochutslagning. Inom arbelsmiljöområdet - som ytterst gäller liv och hälsa -behöver fackföreningarna egna experter förutom välutbildade skyddsombud ochlandstingsanställd skyddstjänsi. Del är visseriigen fackföreningarnas ochlöntagarorganisationernas egen sak att upprätta och driva sinaarbetsmiljöinstitul, men de bör ha statliga garantier för kostnaderna, om deväljer att upprätta sådana institut. LO har några egna experter, men behovettorde vara tio- eller hundrafall. Eftersom många fackförbund (och därmedbranscher) har speciella problem och risker är del antagligen på siktnödvändigt med förbundsinsiitul för att kunna faen omfattande service till delokala fackföreningarna och skyddsombuden. Under alla omständigheter bör redannu uttalas att statliga medel kommer alt ställas till förfogande förarbetsmiljöexpertis som fackförbund, LO, TCO eller vill anställa. Medlenuttas lämpligen genom höjd arbetsgivaravgift. Detta krav är väl förankrat inomfackföreningsrörelsen, vilket framgått av fackliga kon- gresseroch uttalanden, och utgör ytteriigare ett skäl för den utökade utbildning avskyddspersonal som ulskoitet ovan förordat. anfört med anledning av motionen 1975:1257 i här aktuell del bör gesregeringen lill känna. delsall utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande arbelsmiljöexperter ifackföreningar alt med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 6 gerregeringen till känna vad utskottet anfört. beträffandeutseende av skyddsombud m. m. (punkl 11 i hemställan) av () somanföri: Enligtmin mening är del angeläget all skyddsombud och arbetslagar-representanter iskyddskommitté åtnjuter ett allmänt förtroende bland de anställda påarbetsplatsen och all arbetstagarna verkligen känner all de är representerade iskyddsorganisationen. Den nuvarande ordningen för utseende av skyddsombud ochledamöter i skyddskommitté innebär alt, på arbetsplatser där kollektivavtalsslutandeorganisationer inte företräder alla arbetstagare, de som står utanför sådanaorganisationer saknar möjligheter all påverka valet av de anställdasrepresentanter i skyddsorganisationen, även om de är medlemmar i annan fackligorganisation som omfattar en betydande del av de anställda. Jag anser atl dennaordning är mindre tillfredsställande. Särskilt gäller detta arbetsplatser därmajoriteten av de anställda står utanför kolleklivavtalsslutande organisation.Del problem som här redovisats är emellertid inte unikt för arbetarskyddslagen.Liknande frågeställningar uppkommer vid tillämpning av trygghetslagarna, lagenom fackliga förtroendemän och lagen om rätt lill ledighet för utbildning. Manbör eftersträva enhetliga lösningar på dessa problem. Del borde vara lämpligtatt frågan i hela dess vidd tas upp i anslutning till ställningstagandena tillarbetsräliskommitléns förslag. på s. i i utskottets av reservation betänkandet hemställan nr under punkt 1975:33 (fp) (åtgärder mot buller) 1975:36 (s) (användning av kvinnlig 1975:80 (s) 1975:153 (fp) yrkandena 3 och 4 1975:480 (vpk) 1975:481 (vpk) (utseende av skydds- 1975:768 (m) (sjukfrånvarons orsaker) (utseende av skydds- 1975:772 (c) 1975:1240 (s) Se även särskilt yttrande. Motion nr Behandlas Behandlas Omfattas på s. i i utskollets av reservation betänkandet hemställan nr under punkt 1975:1257 (vpk) yrkandena1 a-d 34, 35 9 8 yrkande 2a 40, 41 15 15 yrkande 2b ' 31, 32 5 4 yrkande 2 c 29, 30 3 2 yrkande 3a 41 16 16 yrkande 3b 40, 41 15 15 yrkande 3c 29, 30 ' 3 2 yrkande 4 43 21 - (yrkesskadeförsäkrings-kommitténoch yrkesskadesiatisiikutredningen) yrkande 5a 41, 42 17 17 (åtgärderför att minska yrkande 5b 32, 33 7 6 yrkande 6 43 22 20 yrkande 7 37, 38 12 12 alt avbryta arbete) 1975:1295 (s) 27-29 2 (översynav arbetsmiljöutbildningen)