bet · FY01KU13 · 1975-12-31 00:00:00 — -För dagens generation torderiksbyggnaderna le sig som ett självklart och naturligt inslag i den klassiska stockholmsmiljön.Härtill kommer det stora historiska intresse som är knutet till ,där den nutida svenska demokratien har formats under ett utomordentligt viktigtskede i svensk historia. Riksbyggnadernasarkitektur brukar betecknas som en biandstil med inslag av italiensk ochfransk renässans och barock. Den främsta inspirationskällan för arkitektentorde emellertid ha varit den tyska klassicistiska barocken och nybarocken, somhär fött sitt viktigaste och mest genomförda uttryck i vårt land.Riksdagshusets sidoordnade placering vid en vidsträckt paradplals är vidarekarakteristisk för det sena 1800-talets gestaltning av den officiellaarkitekiurmiljön och har förebilder och paralleller på flera håll i Europa.Trots de väldiga måtten har arkitekten lyckats skapa en väl sammanhållen ochsluten arkitektonisk helhet, där de olika byggnadsvolymerna väl balanserarvarandra. - Av stort intresse är, förutom den väldiga, starkt artikuleradehuvudfasaden med sin krönande skulpturgrupp av , den monumentalt gestaltade Riksgalan, varsöverbryggande bågar torde vara inspirerade från stormaktstidens tri-umföågarvid gamla och , samt fasaderna mot väster, där byggnadsvolymernaformar en massiv, starkt förtätad byggnadsmiljö. Invändigtär såväl som trots vissa ombyggnader ochmoderniseringar mycket väl bevarade. Planlösningen är av stort intresse liksomgestaltningen av enskilda rumsenheter; detta gäller särskilt riksdagshusetsbåda plenisalar med överljus, helt boaserade väggar och monumentalaväggmålningar av och saml (i första kammarens sal) avOlle ; vidare det monumentala trapphuset, ett av de ståtligaste i sittslag i landet, , sammanbindningsbanan och storahall. Såväl exteriört som interiört präglas byggnaderna av en utomordentliggedighet; material och utförande är av synnerligen hög kvalitet. KU 1975:13 B 23 Riksdagenslokalfrågor på m. m. Huvudavgörandet i valet av lokaler för riksdagenslår uppenbarligen ännu mellan alternativen och Helgeandsholmen.Som planverket konstaterade i sitt tidigare yttrande i ärendet () kanriksdagens lokalbehov inte tillgodoses inom de nuvarande riksbyggnaderna på Helgeandsholmen.Skall återvända till är därför ny-, till-eller ombyggnadofrånkomlig. Den nu redovisade utredningen visar tre olika sätt atl ta tillvarariksbyggnaderna på för fortsatt riksdagsbruk. villpå denna grund förorda en återflyttning lill . Därmedtillförsäkras landet en representativ pariamentsbyggnad. Behovet att finnaalternativa användningar- och därav förorsakade ombyggnader - avriksbyggnaderna bortfaller. Dettredje av de i riksdagshusutredningen behandlade alternativen bevararriksbyggnadernas yttre. Det uppvisar emellertid sådana funktionella brister attdel av den anledningen inte bör komma i fråga. De båda övriga alternativeninnebär betydande ändringar av riksbyggnadernas yttre. De funktionellaförtjänsterna hos alternativ 1 är större än hos alternativ 2 främst beroende påatt hela lokalbehov tillgodoses på . Gestaltningen avHelgeandsholmen och slottsomgivningen enligt alternativ I äger dessutom sådanakvaliteter att några betänkligheter från stadsbilds-synpunkt inte behöver resas. 1ett som bilaga till riksdagshusutredningen framlagt utlåtande framhålls attarbeten i grunden intill såsom spont- eller pålslagning i riksdagshusetsnärhet, exempelvis på riksbankshusets tomt, bör undvikas för att inte eventuellasvåröverskådliga skador skall uppstå. För en nybyggnad av del slag som avses ialternativ 1 måste därför speciella arbetsmetoder för grundläggningen användassom inte medför störningar i omgivningen. Kostnaderna för grundläggningen avalternativ 1 blir därför höga och har enligt uppgift inräknats itotalkostnaderna. Dock kan det eventuellt visa sig nödvändigt alt tillgripa enmera komplicerad grundläggningsmetod än utredningen förutsatt, vilket kanmedföra en viss kostnadshöjning. Enligtutlåtandet har bakterieangrepp konstaterats i träpålarna under ,men följderna härav har inte klariagts. Risken för rötskador på rustbädden tillföljd av sjunkande grundvaltenni vå har även berörts. 1 ogynnsammaste fallskulle rötskador kunna uppträda om . Risken för rötskador tordekunna elimineras genom alt åtgärder vidtas så atl grund- KU 1975:13 B 24 vattenytaninte sjunker under rustbäddens yta. Det enklaste sättet att åstadkomma dettaär sannolikt att flytta uppdämningen i Stallkanalen och eventuellt även iNorrström till lägen nedströms om . Innan definitiv ställning kantas till behovet av åtgärder och till kostnaderna härför erfordras ytterligareutredning. Behovet av ytteriigare utredning beträffande grundläggningsfrågornahar framhållits även i planverkets tidigare omnämnda yttrande. Åtgärderför att säkerställa byggnaden mot sättningar till följd av rötskador i trävirkei byggnadsgrunden måste givetvis vidtas vid varje alternativ som förutsätter attriksbyggnaderna skall bevaras. Detsamma gäller även åtgärder mot bakteriangreppi träpålarna, om sådana åtgärder befinns erforderiiga. Kostnaderna för atttrygga grundläggning bör därför inte inverka på valet mellanHelgeandsholmen och . Besluti detta ärende har fattats av planverkets styrelse. Därvid har deltagit, jämteundertecknad , ledamöterna den slutliga handläggningen har även närvarit överingenjören , byråchefernaAnegren, Friberger, och tjänsteförrättande byråchefen samlavdelningsdirektören , föredragande. Reservation har avgivits avledamoten med instämmande av byråchefen . Särskilt yttrande haravgivits av byråchefen och den föredragande. Reservationav ledamoten med instämmande av byråchefen Jag delar inte styrelsemajoritelens uppfattning omhur lokalfrågor på bör lösas. ligger nu imoderna, rymliga och ändamålsenliga lokaler i med godaexpansionsmöjligheter både nu och på . Det är lätt all komma ditfrån alla håll i regionen och riket, både för riksdagsledamöter, besökare ochanställda. Tunnelbanorna möts vid , och flygbussarnanås därifrån. Vid ligger i huvudstadenshjärtpunkt nära de flesta departementen, arbetsmarknadens organisationer ochnäringslivets topporgan. Enåterflyttning lill innebär visserligen ett representativt ochmonumentalt läge men att får en mera tillbakadragenplacering och sämre kontakter med folklivet och verksamheterna i huvudstadenscentrum. För att tillgodogöra sig de symbolvärden som de gamla riksbyggnadernaerbjuder, tvingas man bygga om dem nästan helt - och i ett av alternativen tilloch med riva riksbankshuset. 1 de två övriga alternativen tas kanslihuset ianspråk, och statsrådsberedningen och de de- KU 1975:13 B 25 partementsom ännu ligger där flyttar lill den stadsdel som då lämnar. Besvärandeingrepp görs i byggnadernas värdefullare delar, och i del avförvaltningsstyrelsen förordade alternativet förfulas stadsbilden genom denhöga uppbyggnaden på riksbankshuset och den sneda tvåvåningsbron därifrån tillkanslihuset som blockerar den fria sikten mellan och . Beträffandekostnaderna må endast erinras om atl erfarenheten visar att så genomgripandeombyggnader, som del här är fråga om i historiskt och miljömässigt värdefullabyggnader, i allmänhet ställer sig väsentligt dyrare än vad man på ettförberedande stadium räknar med. Jaganser sammanfattningsvis alt inget av de tre nu framlagda alternativen innebären bättre lösning av lokalfråga än ett kvarstannande vid . Särskiltyttrande av byråchefen ger och den föredragande Skulle en närmare utredning av grundförhållandenapå visa att kostnaderna för grundläggningsarbeten för nybyggnadpå banktomten enligt alternativ 1 blir väsentligt högre än som beräknats, kandenna omständighet, i förening med de betänkligheter en sådan omgestaltning avstadsbilden som en återflyttning av medför, komma att låta ettkvarstannande vid framstå som det förmånligaste alternativet. KU 1975:13 B 26 har genom skrivelse den 22oktober 1974 beretts möjlighet atl 1.974 yttra sig överriksdagens förvaltningsstyrelses skrivelse till med förslag rörandeRiksdagens lokalfrågor på . Yttrandeni ärendet har avgivits av drätselnämnden, fastighetsnämnden, byggnadsnämndenoch Rådet lill skydd för skönhet. Medbifall lill hemställan av föredragande borgarråden i en den 25 november 1974upprättad promemoria får kommunstyrelsen till besvarande avkonstitutionsutskotiets remiss överlämna nämnda promemoria och därvid särskiltåberopa vad föredragande borgarråden anfört. Stockholmden På kommunstyrelsens vägnar: Proiokollsutdragutvisande ärendets behandling bifogas. KU 1975:13 B 27 Utdragur protokoll fört vid sammanträde med kommunstyrelsen i onsdagen den27 , Justeratden 27/11 1974. Remissav förslag ang. lokalfrågor på m. m. Genomremiss hade konstitutionsutskott berett Stockholmskommun möjlighet att yttra sig över riksdagensförvaltningsstyrelses skrivelse lill med förslag rörande riksdagenslokalfrågor på . Yttrandeni ärendet hade avgivits av drätselnämnden, fastighelsnämnden, byggnadsnämndenoch Rådet till skydd för skönhet. Iärendet förelåg en av borgarråden , och den 25 november1974 gemensamt upprättad promemoria (B//. O, här redovisad på s. B 28-32). dels bifall tillborgarrådsberedningens hemställan. delsav Axel bifall lill den avvikande meningen av borgarråden vid ärendets behandling i borgarrådsberedningen. Efteri enlighet med dessa yrkanden framställda pro|)osiiioner beslöt kommunstyrelsenutan omröstning bifalla borgarrådsberedningens hemställan och till besvarandeav remiss överlämna nämnda promemoria och därvidsärskilt åberopa vad föredragande borgarråden anfört. Denna paragraf skulleanses justerad. Reservationanmäldes av Axel , och med hänvisning tillAxel framställda yrkande. Vidprotokollet: Hans Calmfors KU 1975:13 B 28 PM med anledning av remiss avförslag angåenderiksdagens lokalfrågor på m. m. Konstitutionsutskott har genom skrivelseden berett möjlighet att senast den 30november 1974 yttra sig över förvaltningsstyrelses skrivelse tillriksdagen med förslag rörande lokalfrågor på . Styrelsenredovisar en ny utredning härom. , och styrelsensförslag är atl skall flytta tillbaka från till ombyggdalokaler på . Förvaltningsstyrelsensskrivelse och den utredning som styrelsen åberopar bilägges (ej tryckt här). Ärendeihar för yttrande remitterats lill drätselnämnden, fastighetsnämnden,och Rådet till skydd för skönhet. Rådeitill skydd för skönhet har lill remissens besvarande avgivit en den4 daterad skrivelse (underbilaga 1). Fastighetsnämndenhar vid sammanträde beslutat att till remissens besvarandeöveriämna och i huvudsak åberopa ett den 13 samma månad avgivet gemensamttjänsteutlåtande av , , kammarkontoreioch generalplaneberedningens kansli (underbilaga 2). Mot beslutei reserveradesig ledamoten (), som anförde: Jag anser inte all det av riksdagensförvaltningsstyrelse förordade om-och tillbyggnadsprojektei på och invidHelgeandsholmen kan avföras från den forisaita handläggningen av frågan såsomföreslagils i det inom kommunen utarbetade yttrandet. Suppleantyttrande gjordes av () medhänvisning till reservation. Drätselnämndenhar vid sammanträde beslutat att som svar på remissenöveriämna och i huvudsak åberopa ett den 13 samma månad avgivet gemensamttjänsteutlåtande av , , kammarkontoretoch generalplaneberedningen (underbilaga 2). Särskilt uttalande gjordes av vice ordförandenRutger (), som anförde. Jag har förståelse för riksdagensförvaliningsslyrelses uppfattning att bör disponera egna lokaler icentralt traditionellt och representativt läge och atl en återflyiming lillHelgeandsholmen därför i och för sig bör eftersträvas. Ehuru särskilttrafikförbindelserna över Slallkanalen förefaller mindre önskvärda urstadsbildsmässig synpunkt synes både alternativ 2 och 3 innehålla så mångafördelar ur olika synpunkter alt en ytteriigare utredning av dessa bådaalternativ bör förordas. KU 1975:13 B 29 Suppleantyttrande gjordes av ()med hänvisning till särskilda uttalande. Byggnadsnämndenhar vid sammanträde beslutat all som svar på remissenöveriämna och i huvudsak åberopa ett den 13 samma månad avgivet gemensamt tjänsteutlåtandeav , , kammarkontoret ochgeneralplaneberedningen (underbilaga 2). Särskiltuttalande gjordes av ledamöterna () och (),vilka anförde: Med hänvisning till det gemensamma yttrandet av bl.a. och föredragningen anser vi, att hemställan bordekompletteras med en tredje att-sais enligt följande: attkommunen för sin del i det fall önskar flytta tillbaka till Helgeandsholmenur stadsbilds- och kulturhistorisk synpunkt kan förorda, att alternativ 3ligger till grund för en fortsatt detaljbearbetning. Suppleantyttrande gjordes av (), medhänvisning till det av och gjorda särskildauttalandet. Föredragandeborgarråden har anfört. Stockholmskommun har anmodats att yttra sig över förvaltningsstyrelsesförslag rörande lokalfråga på . Förslaget går ut på attriksdagen flyttar åter till ombyggda lokaler på . Iförvaltningsstyrelsens förslag redovisas tre alternativa ombyggnadsprojekt påHelgeandsholmen. Två av dem innebär att även Kanslihuset helt eller delvis tasi anspråk för behov. AlternativI visar att nybyggnadsvolymen på banklomien blir för stor om Riksdagshusetbevaras i föreslagen utsträckning och Kanslihuset inte tas i anspråk förriksdagen. Den låga riksbanksbyggnaden - med sin väl motiverade form - ersättsav en sjuvåningsbyggnad, ytteriigare markerad med eu högt ljusintag överplenisalen, och med en form som gör stadsbilden orolig. Detfrån byggnadsvårdssynpunkt intressanta riksbankshuset med dess värdefullainteriörer - bankhallen, sammanträdesrummen, korridor och trapiihus - rivs.Däremot bevaras fasaden mot , vilket ger en funktionellt ohanteriiglösning utan att bevarandeintressena tillgodoses på något meningsfullt sätt. Alternativ2 visar alt bankhuset inte kan byggas nå utan ett stort ingrepp i denvärdefulla bankhallen och inte ges goda kontakter med Kanslihuset ulan broarsom är mycket negativa för stadsbilden. Genom alt plenisalen förläggs ipåbyggnad på bankhuset måste taket i bankhallen sänkas, vilket helt förändrardet vackra rummet och geren entréhall med stympad arkitektur. Från stadsbildssynpunktboren påbyggnad av riksbankshuset kunna godtas i princip, men det är tveksamtom den skall vara så hög som i förslaget och gå ända ut till nuvarande muriivmot . KU 1975:13 B 30 De föreslagna gångbroarna på en genombruten muröver Stallkanalen är mindre lämpliga från stadsbildssynpunkt. Stadsbildenkring karakteriseras av samspelet mellan RiddarQärdens ochStrömmens öppna vattenytor och de trånga men fria utloppen i och fria utblickarna mot vattnen och den förnämliga arkitekturen i omgivningentillhör särprägel. Alternativ3 visar att väl kan rymmas inom riksbyggnaderna utanexteriörförändringar om Kanslihuset tas i anspråk. De arkitektoniskt värdefullainteriörerna i bankhuset bevaras intakta och lokalerna får en ändamålsenliganvändning. 1 bevaras de viktigaste lokalerna och återanvänds försina ursprungliga ändamål. Den nya plenisalen som ersätter första kammarens plenisalinnebär givetvis ett stort ingrepp i byggnaden. Förslaget är i denna del dockutvecklingsbart. Frånbevarandesynpunkt är delta alternativ särskilt intressant. Det är det endaalternativ där plenisalen - som är själva centrum i riksdagsarbetet - föriäggstill det . Det är också det enda alternativ som haroförändrade exteriörer, vilket är positivt från bevarandesynpunkt och medhänsyn till stadsbilden. Motivenför förslaget att skall flytta tillbaka lill harstyrelsen sammanfattat på följande sätt. Vid ombyggnad på enligt alternativ2 får välfungerande egna lokaler i centralt, traditionellt ochrepresentativt läge. Riksbyggnaderna bevaras på ett meningsfullt sätt.Ledamöterna för arbetsrum med bostadsmöjlighet i en väl avskild"holelldel", kanslihuset. Årskostnaden blir lägre än vid . Denna lösning på lokalfråga vill förvaltningsstyrelsen ienlighet med utredningens rekommendation föreslå. Det förordade alternativet innebär atlRiksdagshusels exteriör i huvudsak bevaras och att förses med enpåbyggnad i två våningar med bevarad fasad samt att Kanslihuset disponeras förlägenhelsrum. För intern kommunikation anordnas en gångbro över Stallkanalen. Dettaförslag innebär således atl tidigare aktualiserade lösningar med en meragenomgripande omdaning av numera torde sakna aktualitet. Vadgäller de byggnadstekniska aspekterna innebär alla tre ombyggnads-alternativenökade belastningar på grundläggningen genom på- och nybyggnader, utgrävningarför underjordiska gångförbindelser, transportgångar m. m. saml utgrävning förgarage och biltillfarter under Riksplan. förutsätter utredningen attnågon grundförslärkning inte erfordras och hänvisar lill eu till utredningenfogat utlåtande beträffande grundläggning. Detta utlåtandeinnehåller emellertid väsentliga reservationer. Belastningarnafår inte avsevärt öka. Inom överskådlig tid synes en grundförstärkning såledesvara ofrånkomlig och den bör därför utföras innan eventuelltåterflyttar till ombyggda lokaler. För alt alternativ Hel- KU 1975:13 B 31 geandsholmenskall kunna bedömas och ekonomiskt jämföras med alternativ en ny utredning om grundläggningsförhållandena för att bland annatbelysa: landhöjningens och byggnadsarbetenas och påbyggnadernas inverkan pågrundvattenståndet, den ökade belastningens inverkan på grundkonstruktionensbärkraft samt behovet av och kostnaderna för extraordinära anläggningsarbetenför den underbyggda parkeringsgården. 1samband med beslut om införande av enkammarriksdag har kommunen medverkat tillatt lösa lokalfråga genom alt ställa lokaler vid tillriksdagens förfogande. Dessa rymmer bl. a. plenisal, utskottsrum samlledamotsrum. Byggnaderna har utformats med stort beaktande av de särskildakrav som ställt. Avtalet om lokalupplåtelse mellan och kommunenomfattar en period av med möjlighet till föriängning. Beträffande lokalerna vidSergels Torg har förvaltningskontoret anfört. När flyttade till de förhyrdaprovisoriska lokalerna vid innebar det en myckel stor förbättringav arbetsförhållandena. Riksdagsledamöterna fick bl. a. egna arbetsrum, mångamed bostadsmöjlighet som blivit mycket uppskattad. Lokalerna är behagliga och istort sett välfungerande samt anpassade till enkammarriksdagens arbetsformer.Förhållandena vid expansion är emellertid mindre tillfredsställande. Den yttregestaltningen är från synpunkt närmast anonym. Vid ett kvarblivandei nuvarande lokaler synes den lämpligaste lösningen vara förhyrning pålångtidskonirakt. Det innebär dock att inte skulle helt fritt förfogaöver sina lokaler. vid planeradesursprungligen för alt disponeras för olika kuliuraktiviieter som ett led ikommunens strävanden atl skapa en attraktiv citymiljö. Del stora publikintressesom mött de verksamheter som kunnat erbjudas redan inom ramen för Kulturhusetsvästra del har pä ett markant sätt vidgats sedan även det s. k. östraKulturhuset öppnats. Området kommer sålunda att präglas av mångskiftandemedborgaraktiviteter med information, samhällsdebatt och olikakulturverksamheter. Ett huvudsyfte med tillkomst synes sålunda påett lovande sätt på väg alt realiseras. Enfortsatt aktivitet från kommunens sida av här angiven karaktär torde emellertidvara väl förenlig med alt även på kvarblir vid SergelsTorg. Somen nackdel med anförs i utredningen att möjligheternaför en framtida expansion för skulle vara alltför begränsade. 1samband med kommunens erbjudande om fortsatt lokalupplåtelse har informationerlämnats som visar att expansionsmöjligheterna genom utrymmen i nära anslutninglill nuvarande lokaler är mycket betydande och överlägsnaHelgeandsholmsalternalivets. Framhållas bor också med hänsyn till de iHelgeandsholmsområdel mycket tungt vägande stadsbilds- och bevarandekravenmåste betydande restriktioner komma att gälla vid en framtida expansion. KU 1975:13 B 32 De av utredningen gjorda kostnadsjämförelserna ärenligt kommunens mening grundade på alltför lågt räknade investeringskostnaderför Helgeandsholmsalternativet. Det torde inte vara möjligt atl bortse frånkostnader för grundförstärkning. Kommunen vill mot denna bakgrund framhålla atlett kvarliggande vid framstår som ett attraktivt alternativ återflyttning till för . Det kan även förtjänapåpekas atl en återflyttning till under alla omständighetermedför betydande samhälleliga investeringskostnader vilka eljest inte bliraktuella. Kommunenär som huvudstad väl medveten om sitt ansvar för att riksstyrelsen beredesbästa möjliga förutsättningar för att fullgöra sina uppgifter. Kommunenär därför liksom tidigare beredd all på allt sätt medverka till atl riksdagenkan bedriva sin verksamhet i ändamålsenliga lokaler. Inför slutligaställningstagande önskar kommunen framhålla fördelarvid en samlad bedömning. Om ändå skulle välja att återflytta lillHelgeandsholmen förutsätter kommunen att mycket stor hänsyn tas till denkänsliga stadsbilden och de byggnadshistoriska synpunkterna. Med hänvisning till vadovan anförts hemställs att kommunstyrelsen måttetill besvarande av konsiitulionsulskottels remiss överiämna dennapromemoria och därvid särskilt åberopa vad Borgarrådsberedningenbiträder föredragande borgarrådens hemställan. KU 1975:13 B 33 Tillhörärende ang. förslag angående lokalfrågor på m. m. BB1974-11-27 Avvikandemening av borgarråden () och (). 1 tjänsteutlåtandet i anledning av nu föreligganderiksdagshusulred-ning, utarbetat gemensamt av ,, kammarkontoret och generalplaneberedningen, avstyrks detav förvaltningsstyrelsen närmast förordade om- och tillbyggnadsprojektet (Alt.2). Berörda nämnder har i huvudsak anslutit sig till denna ståndpunkt. Frånmoderat håll har i fastighetsnämnd, drätselnämnd och byggnadsnämnd anförtsavvikande synpunkter. Deföredragande borgarrådens uttalande innehåller på åtskilliga punkter välkomnanyanseringar jämfört med tjänsteuilåtandet. I sak framföres emellertiderinringar mot Alt. 2, vilka vi för vår del icke finner vara av avgörandebetydelse. Alt. 3 erbjuder vissa fördelar och bör enligt vår mening ytterligarestuderas. Vadsom anförts beträffande önskvärdheten av vidare undersökningar i fråga ombehovet av grundförstärkningar m. m. kan vi ansluta oss till. Sammanfattningsvisvill vi uttala, atl vi finner en återflyttning till avriksdagen önskvärd. Såväl Alt. 2 som Alt. 3 är därvid i princip godtagbara.Såsom framhålles av utredningen skulle efter en ombyggnad påHelgeandsholmen erhålla välfungerande egna lokaler i centralt, traditionelltoch representativt läge som riksbyggnaderna bevaras på ettmeningsfullt sätt. B 3 1975. KU 1975:13 B 34 Riksdagenslokalfrågor på m. m. Genom remiss från den 28oktober 1974 har Rådet till skydd för skönhet anmodats avge yttrandeöver jämte förslag. 1en skrivelse till redogjorde förvaltningsstyrelseför arbetet med lokalfrågor t: o. m. arkitekttävlingen 1970-1972samt hemställde om uppdrag om fortsatt utredningsarbete. - dels förutsättningarna och kostnaderna förpermanenta lokaler för vid - dels bearbetning av vissa ombyggnadsförslaggällande . Förvaltningsstyrelsensförslag bifölls av sedan styrelsens skrivelse varit ute påremiss bl. a. lill skönhetsrådet, som avgav yttrande . Däri anförderådet, alt om ej önskade bli kvar vid för framliden,rådet ville peka på den då möjliga lösningen alt förlägga lillkvarteren norr om d. v. s. kvarteret (Skandinaviska banken) och del av kvarteret (tidigare kvarterenS:te Per, Torviggen m. i direkta kontakter med (huvudfasad) och (ijänstefasad), varvid ledamolsrummenfortfarande kunde inrymmas i det nuvarande s. k. "riksdagshotellel"på västrä sidan av sistnämnda torg. Ifrågaom de för gamla framlagda ombyggnadsalternativen ansåg rådet alttävlingen visat att dessa inte ger en tillfredsställande lösning:"Om det gamla inklusive riksbanksdelen ombygges för atlfullt ut kunna härbärgera med dess krav på lokaler, för byggnadenkaraktären av ett "antikt" skal, en ku-lissfasad runt ett moderntinre. har föga sympatier för en dylik lösning som så heltspolierar den arkitektoniska helheten." bör bli kvar vidSergels torg menade rådet. Rådetansåg således atl det gamla med riksbanksdelen borde bibehållaslill såväl exteriör som interiör och användas för ändamål som ej fordradegenomgripande ombyggnad.