bet · FY01TU8 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskoltet betonade också vikten avatt formella ändringar i lillståndsgivningen inte får medföra att transportförsörjningen försämras för den stora grupp veckoslutsresenärer, exempelvis värnpliktiga,som eljest ej skulle ha valt tågförbindelse ävenom veckoslutslrafik med buss ej funnits. Konsumenternas intresse av billigaresor borde i största möjliga utsträckningiakttas vid prövning enligt 12 j YTF. Utskoltel är alltjämtav samma uppfattning. Utskottet förutsätter atl härmedsammanhängande frågor ingåendeprövas vid den översyn av YTF som f n. pågår inomkommunikalionsdeparte- mentetsamt alt därav föranledda förslag föreläggs . Med tanke på de storasvårigheter som uppkommit vid tillämpningen av nuvarande bestämmelser i frågaom busstrafiken förutsätter utskoltet vidare atl utredningsarbetet bedrivs medstörsta skyndsamhel. Under hänvisning härtill finner utskottet någon åtgärdfrån sida i anledning av moiionen ej nu erforderlig. 1 motionen 563 har yrkats att hosregeringen anhåller om att förordningen angående yrkesmässig automobiltrafikkompletteras med skärpta föreskrifter om inom vilken tid tillståndet skallbegagnas för linjetrafik sedan det utfärdats. 1 moiionen 853 har yrkats attriksdagen hos regeringen anhåller om sådan ändring av förordningen om tillståndför linjetrafik att tillstånd, beviljat till trafikföretag, övergår tillkommunen om företaget begär och erhåller bidrag för att trafikera den sträckasom avses med tillståndet. I motionen 1444 har yrkats att hosregeringen begär att förslag framliiggs om alt lillståndsgivningen för denlokala irafiken överförs från länsstyrelserna till kommunerna samt att riksdagenbeslutar alt kommunerna får lagfiist rätt alt fastställa taxor och turiislorför den lokala kollektiva trafiken. I motionen 1448 slutligen har yrkats attriksdagen beslutar alt den siatliga priskontrollen över kommunernasta.xesättning för kollektivtrafiken upphävs, alt kommunerna ges möjlighet tillinsyn och inflytande i de irafikförelag vilkas verksamhet subventioneras avkommunerna saml alt sådana regler bör utarbetas atl ett trafikförelagsverksamhet helt kan överläs av en kommun, vars subvention ger enkostnadstäckning av . Medanledning av motioner i samma ämne vid tjolårels riksdag underströk utskottetall kommunerna fått ett ökat ansvar för trafikförsörjningen.Att erbjuda kommunmedlemmarna en god iransportservice framsiode enligtutskoltet också som ett naturligt led i kommunernas samlade åtaganden. Detvore av stor vikt att kommunerna ges erforderliga möjligheter för att på ellrationellt sätt lösa härvid uppkommande frågor. De av motionärerna upptagna spörsmålenborde därför enligt utskottets uppfattning lämpligen prövas i samband med deninom pågående översynen avyrkestrafiklorordningen. Dä utskottet förutsatte atl så sker ansågs någonsärskild åtgärd i ämnet frän sida inte vara erforderlig. Avsamma skäl finner utskottet några åtgärder i anledning av de nu aktuellamotionerna ej påkallade. Dessutom bör resultatet avvaktas av de förslag som avlänsberedningen i dess betänkande (SOU 1974:84) och kommun i samverkanlagts fram rörande bl. a. landslingens övertagande av ansvaret för den lokalaoch regionala kollektiva persontrafiken i länen. I motionen 55 har begärts att hosregeringen anhåller om utredning och förslag beträffande statsbidrag lillinvesteringar för förbättrad spårvägstrafik i och liksomtill andra investeringar för atl främja kollektivtrafiken i övrigi. I motionen173 har yrkats att hos regeringen begär utredning och förslagangående frågan om statsbidrag till kommun för anordnande av trådbusstrafik. Imotionen 1460 har yrkats att begär atl försöksverksamhet beträffandeanropsstyrd busstrafik (laxibuss) får statligt finansiellt stöd. Utskoltetvill med anledning härav erinra om innehållet i direktiven förkollektivtrafikuiredningens arbete. Enligt dessa har utredningen att övervägade krav som under olika förutsättningar kan ställas på dimensioneringen ochutformningen av den kollektiva trafikservicen. Den sägs därvid böra utgå frånförhållandena i några lämpligt utvalda tätorter av olika storlek och struktur,varigenom utredningsarbetet avses få en konkret inriktning. Ettgrundläggande problem i utredningsarbetet sägs vidare vara vilken innebörd sombör ges ål det trafikpolitiska kravet på en tillfredsställandetransportförsörjning. 1 ell sådant krav anses ligga att den lokalatrafikservicen över huvud inle får ligga under en viss miniminivå i kvantitativtoch kvalitativt hänseende och atl den i tillräcklig utsträckning bör utformasmed hänsyn till trafiksäkerhets- och miljöaspekter. Planeringen av den lokalatrafikförsörjningen är givetvis i första hand en angelägenhet, ochfrågan om den irafikstandard som bör eftersträvas måste därför lösas medbeaktande av kommunala målsättningar och med hänsyn tagen till de lokalaförhållandena i övrigt. Utifrånden roll som kollektivtrafiken anses böra ha skall utredningen modellmässigtöverväga dess närmare utformning under olika förutsättningar. Med hänsyn tillbl. a. de totala förflyttningstider - dvs. sammanlagda gång-, res- ochväntetider - som blir aktuella bör kollektivtrafikens linjedragning,turfrekvens etc. bestämmas så att olika trafikantkategoriers rimliga krav pårörlighet kan tillgodoses. 1 sammanhanget bör även beaktas angelägenheten avall den kollekliva trafiken ej enbart inriktas pade centrala tätortsdelarnautan att den får en spridning, som medger bl. a. en sammanbindning och därmed enrimlig tillgänglighet i förhållandet mellan tätorternas olika ytterområden. Ifråga om de tekniska betingelserna för kollektivtrafiken skall utredningennärmast inrikta sig pä de kollekliva färdmedel som f n. används och som underden närmaste tioårsperioden bedöms komma lill användning, dvs. främst bussaroch i större städer olika spårbundna system. Även modifierade former av dessatrafikmedel - exempelvis efterfrågestyrda bussar - bör beaktas med hänsyn tillderas sannolika användning . Deav motionärerna aktualiserade frågorna är alltså redan under utredning, ochenligt vad utskottet erfarit beräknas de sakkunniga kunna slutredovisa sillutredningsuppdrag . Med hänsyn härtill och i avvaktan på resultatethärav finner utskottet någon särskild åtgärd från sida i anledningav motionerna ej påkallad. Detsamma gäller yrkandet i motionen skall uttala atl stalsbidragsbesiammelser för byggande och drift avanläggningar och trafikmedel i kollektivtrafik utfärdas i enlighet med förslagi motionen samt att bidragsbestämmelser utfärdas även för byggande avcykelleder. 1 sistnämnda hänseende må erinras om det uppdrag som av Kungl.Maj:t meddelats och att gemensamt och isamråd med statens planverk utföra en av begärd utredning med syfteatt skapa bättre förutsättningar för cykeltrafiken. Vidare må hänvisas till deuttalanden härom som av utskottet gjorts i dess betänkande TU 1975:1 (s. 23-24)rörande bl. a. vägbudgeten för nästa budgetär. I motionen 274 har yrkats atl uttalar sigför införande av kom-tnunikationsradio vid utformningen av den kollektivatrafikservicen i glesbygder och hos regeringen hemställer om en skyndsamprövning av denna ftåga. Utskottetvill i delta sammanhang erinra om den verksamhet som bedrivitsi bl. a. kommun i syfte att vinna erfarenheter i fråga om enrationell trafikförsörjning inom glesbygdskommuner samt den utökade serviceinom landsbygds- och glesbygdsområden som uppehålls av postverket. Dettorde kunna förutsättas att vid den framtida utformningen av den kollektivatrafikförsörjningen -som jämväl behandlas av kollekiivtrafikutredningen - inomsåväl tätorternas ytterområden som egentliga glesbygder tekniska möjligheter avdet slag motionärerna åsyftar i större utsträckning än f n. kommer attutnyttjas för ernående av bättre serviceförhållanden. Underhänvisning till det anförda och då utskottet inte finner några särskildaåtgärder från sida påkallade i anledning av moiionen avstyrksdensamma. I moiionen 372 har yrkats atl hosregeringen hemställer dels att anvisningar för handikappanpassning vidbyggnation av kollektivtransporimedel och anläggande av hållplatser ulfiirdas,dels atl motionen överlämnas till utredningen beträffande vissa frågor rörandedel alltnänna kom-munikalionsväsendeis anpassning till de handikappades behov(HAKO-ui-redningen) för beaktande, Idirektiven för erinras om atl frågor sammanhängande med dehandikappades behov av särskilda åtgärder och arrangemang inom kommunikationsväsendetfortlöpande behandlas av de statliga ira-fikverken. Inom vissa verk arbetarsärskilda samarbetsgrupper med hithörande frågor, I dessa grupper ingårföreträdare för handikapprörelsen. Handikapprörelsenär också representerad i , vars direktiv även torde omfatta deav motionärerna aktualiserade frågorna. Även om dessa också enligt utskottetsuppfattning framstår som angelägna synes medhänsyn till det anförda någon särskild åtgärd från sida i anledningav moiionen ej påkallad. Motionen avstyrks därför. 1 motionen 189 har yrkats alt som sinmening ullalar atl -som en regionalpolitisk stödåtgärd -en vid primärt centrumbelägen flygplats med reguljär linjetrafik utrustad för jettrafik och med minst14 000 passagerare på framställning av kommun skall varaprimärflygplals. Enligtvad utskoltet inhämtat har därvid aktualiserade frågor utretts inomluftfartsverket, som underställt frågan regeringens prövning. I avvaktan påresultatet härav har utskottet inte funnit sig berett att tillstyrka något uttalandei ämnet från sida och avstyrker följaktligen motionen. I motionen 374 har yrkats att beslutaratt hemställa om en utredning av charierbolagens verksamhet i syfte atl skärpakraven på lill-loriillighet och säkerhet. Utskottetvill i anledning härav erinra om den tillsyn och övervakning i berördahänseenden som åvilar luftfartsverket. Under hänvisning härtill och då utskottetinte heller i övrigt finner tillräcklig anledning föreligga att från riksdagenssida nu kräva en särskild utredning av det slag motionärerna begärt avstyrksmotionen. I motionen 566 har yrkats atl hosregeringen begär alt en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift atlframlägga en plan över den framtida utbyggnaden av inre vattenvägar. Uiskotletvill i anledning härav erinra om det utredningsarbete pä hithörande område somtidigare verkställts av den s, k, kanaltrafikutredningen (se SOU 1967:32) ochbl, a, resulterat i utbyggnaden av . Utskottet tillmäter fråganom trafikutvecklingen i fråga om de inre vattenvägarna stor betydelse ochförutsätter alt spörsmålen härom tas upp vid det utredningsarbete i fråga ominrikessjöfartens framlid som skall ske inom den irafikpolitiskautredningen,'Utskottet är bl, a, därför ej berett att , tillstyrka någonsärskild utredning på detta område, varför motionen avstyrks. Utskottetfinner ej alt tillräckliga skäl angivits i motionen 841 för alt hosregeringen skall begära utredning och förslag om modernisering och upprustningav Säjjle kanal. I anslutning härtill må f ö, erinras om det beslut ,som vid1965 års riksdag fattades (prop, 1965:44, SU 1965:73, rskr 1965:201) om alt enav statsmakterna tidigare beslutad ombyggnad av S'dfne kanal inte skullegenomföras. Förutsättningarna för en sådan, i fråga om trafikbehov,ombyggnadskoslnader och räntabilitet, hade ändrats så att den inte längre leddesig försvarlig. På grund härav ansågs också enavlösning böra ske av ell mellan staten och Billeruds aktiebolagingånget avtal rörande kanalens ombyggnad. För att möjliggöra en ökad passageav fartyg skulle dock en mindre utbyggnad komma till stånd, vilken ocksåsedermera verkställts. a, medanledning av motionerna 1975:212, 1975:367, yrkan dena A lr2 och 7, 1975:564, 1975:569, yrkandet 2, 1975:589, 1975:1447, yrkandena 1-2, 1975:1454, yrkandena 2 - utom i vad avser utlämnande av material om SJ:s kostnadsstruktur till den trafikpolitiska utredningen - och 3, 1975:1456, yrkan dena 1 a-b, 1975:1463, 1975:1474 och med avslag på motionen 1975:1456, yrkandena I d-e och 2, som sin mening ger re geringen till känna vad utskoltet anfört rörande riktlinjer för den framlida trafikpolitiken saml rörande indragning av olön samma bandelar och järnvägsstationer jämte övriga i nämnda motioner upptagna frågor, b, medanledning av motionerna 1975:1454, yrkandet 2 i vad avser utlämnande av material om SJ:s kostnadsslruktur till den trafikpolitiska utredningen, och 1975:1507 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 2, all riksdagenavslår a, motionen1975:577, b, motionen1975:1455, 3, alt med anledning avmotionerna 1975:367, yrkandena A 3 och 6, 1975:561, 1975:569, yrkandena I a-coch 3, 1975:1441, 1975:1456, yrkandet 1 c, 1975:1494, 1975:1499 och 1975:1501som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande de imotionerna upptagna frågorna om SJ:s verksamhet samt dess investerings- ochtaxepolitik m, m,, 4, alt avslår moiionen1975:1435, 5, att avslår a, motionen1975:1468, b, motionen1975:170, 6, att riksdagenavslår a, moiionen 1975:1466, b, moiionen1975:560, yrkandet 2, c, motionen1975:567, d, motionen1975:587, e, motionen1975:1436, 7, att riksdagenavslår motionen 1975:1439. 8, attriksdagen avslår a, motionen1975:1500, b, moiionen1975:275, c, motionen1975:1451, 9, attriksdagen avslår a, moiionen1975:215, b, motionen1975:563, c, motionen1975:853, d, moiionen1975:1444, e, motionen1975:1448, 10, all riksdagenavslår a, moiionen1975:55, b, moiionen1975:173, c, motionen1975:1460, d, motionen1975:1456, yrkandet 1 f, e, motionen1975:274, f moiionen 1975:372, 1 l,all avslår a, motionen 1975:189, b, moiionen1975:374, 12, att avslår a, motionen1975:566, b, moiionen1975:841, Närvarande:herrar i (fp), (). (), (), i (s), i Heden (c). (), iRönneberga (c), Rosqvist (s). Clarkson (m), Östrand (s), Stjemström (c),i (vpk), ()och i (s). 1.beträffande del av moiiveriiigeii Jöryrkandei 1 a rörande allmänna riktlinjerför den framtida iiqfikpolitiken. m. m. av herrar (), i (s). (), Rosqvist (s), Östrand (s), i (vpk)och i (s) som anser att dels den del av utskoltets yttrande på s, 9 sombörjar med "Under senare" och slutar med "" bortutgå. 2.beträffande motiveringen i övrigt och yrkandet t a rörande allmänna riktlinjerför den framlida trafikpolitiken, m. m. av i (vpk)som anser att dels det stycke i utskottets yttrande pä s, 10 sombörjar med "Detta torde" och slutar med "sinaförutsättningar" bort ersättas med text av följande lydelse: Detta innebär att del strikta förelagsekonomiskakostnadsansvaret i större utsträckning måste ersättas med ett kostnadsansvarsom baseras på samhällsekonomiska avvägningar, trafikpolitik var iprincip felaktig. En konkurrens på lika villkor torde nämligen aldrig kunnaåstadkommas, kunde ju trots mångårigt arbete inte genågon lösning på den svåra frågan om bilismens kostnadsansvar, vilket skulle geundertaget för en konkurrens på lika villkor. Frågan om kostnadsansvaretbehandlas nu av den trafikpolitiska utredningen. Det ifrågasätts i direktivenom inle kostnadsansvaret skulle bäras gemensamt av alla irafikgrenar. Deltafinner utskottet vara en riktig tanke. Inom ramen för ett sådant kostnadsansvarkan det då finnas större möjligheter alt prioritera åtgärder i trafiken utifrånandra förutsättningar än dem som är avhängiga av marknadsvillkoren. Trafikpolitikenkan bli ett viktigt regionalpolitiskt styrmedel. Varje ira-fikslags möjlighetatt utveckla olika landsändar måste beaktas. Det trafikslag som på delsamhällsekonomiskt effektivaste sättet kan fullfölja målsättningen börprioriteras, dels den del av utskottets yttrande som på s, 10börjar med "Den integrerade" och på s, 11 slutar med " ochluftfart" bort ersättas med text av följande lydelse: Den samhällsekonomiska bedömningen måste, ienlighet med vad förut anförts, bli avgörande även när ställning skall tas tillomfattningen av det framlida järnvägsnätet. Länsstyrelserna har vid arbetet medutformningen av de regionala trafikplanerna försökt anlägga ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Svårigheterna ligger väl i bristen på enhetligakalkylmetoder för att riktigt kunna mäta de faktorer som inte har med denföretagsekonomiska lönsamheten alt göra - t, ex, minskade olycksrisker,miljövänlighet, effekter i lokaliseringspolitiski hänseende, sociala effekteroch energipolitiska synpunkter, Kalkylmetoder,med vilka man på ett godtagbart sätt kan väga in bl, a, de här nämndafaktorerna i en samhällsekonomisk bedömning, tycks f n, inle finnas. Del ärenligt utskottets uppfattning angeläget atl ett intensivt arbete läggs ned, bl,a, i den Irafikpolitiska utredningen, på alt få fram sådana metoder. Delfinns i sammanhanget också skäl atl påpeka att det redan nu används olikakalkylsätt för vägar och järnvägar. Del kan emellertid inte vara till- fredsställandeatt olika synsätt tillämpas inom olika transportgrenar. Nödvändigheten av atlfå fram enhetliga kalkylmetoder understryks ytteriigare av detta. Med bilismen sammanhänger inte bara energiproblemutan också en rad andra negativa effekter. Förståelse för ingrepp för attmotverka dessa finns i hög grad även bland bilinnehavare. Bilfria zoner bör iökad utsträckning skapas i tätorters innerområden. Den kollektiva trafiken itätorterna måste på allt sätt uppmuntras genom införande av billiga årskort,större turtäthet, osv. Beträffandeden tunga trafiken på landsvägarna börjar de negativa konsekvenserna allt meratt uppmärksammas. Det faktum att vi i har en högre maximilängd förlandsvägsfordon än något annat land, att den tunga lastbilen är fem gångerfarligare i trafiken än personbilen och att den lunga trafiken helt uppenbartinte bär kostnaderna för del slitage den åsamkar vägarna gör ett överförande avtung trafik från landsväg lill järnväg eller sjö- och kanalfart alltmeraktuellt. Ett program för överförandet av tung trafik från landsväg tilljärnväg bör därför utarbetas. Som allmän regel för en ny trafikpolitik accepterasallt mera att denna skall baseras på en samhällsekonomiskt riktig uppdelning avtrafiken pä olika trafikmedel. Detta förutsätter givetvis ett stort mått avsamordning och styrning. Närdet gäller omstrukturering av irafiken mellan olika trafikgrenar, t. ex.överförande av trafik från landsväg till järnväg, gäller säkert i ännu högregrad att della måste ske också med hjälp av direkla regleringsåtgärder. Enövergripande planering av hela transportväsendet måste givetvis till for attsådana uppgifter skall kunna lösas. f/e/.s att den del av utskoltets yttrande på s. 12som böriar med "Järnvägarna måste" och slutar med "påregleringar" bort uigå, dels den del av ulskoitets yttrande på s, 13 sombörjar med "Vad i" och slutar med "av järnvägsstationer"bort ha följande lydelse: Vad i det föregående anförts innebär i väsentligadelar ett tillgodoseende av yrkandena i motionen 212 rörande upprustning avvägar och järnvägar, motionen 367 om trafikpolitiken, yrkandena A 1-2 och 7,moiionen 564 rörande bättre samordning av de statliga transportföretagensverksamhet, motionen 569 om åtgärder för att öka SJ:s konkurrenskraft, yrkandei2, motionen 589 om samhällsekonomiska bedömningsgrunder inom trafikpolitiken,motionen 1447 om trafikpolitiken, yrkandena 1-2, motionen 1454 omtrafikpolitiken, yrkandena 2-3, motionen 1456 om trafikpolitiken, yrkandena Ia-b och d-e samt 2, motionen 1463 om ökat samarbete mellan kommunikalionsverkenm, m, och moiionen 1474 rörande indragning av järnvägsstationer. dels del stycke i utskottets yttrande som på s, 13börjar med "Av del" och på s, 14 slutar med "följandeanför" bort utgå, dels utskottets hemställan under I a bon haföljande lydelse: 1, att a, med anledning avmotionerna 1975:212, 1975:367, yrkandena A 1-2 och 7, 1975:564, 1975:569,yrkandet 2, 1975:589, 1975:1447, yrkandena 1-2. 1975:1454, yrkandena 2 - utom ivad avser utlämnande av material om SJ:s kostnadsslruktur lill dentrafikpolitiska utredningen -och 3, 1975:1456, yrkandena I a-b, d-e och2,1975:1463 och 1975:1474 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört rörande riktlinjer för den framtida trafikpolitiken samtrörande indragning av olönsamma bandelar och järnvägsstationer jämte övriga inämnda motioner upptagna frågor, 3.beträffande utlämnande av material om SJ:s kostnadsslruktur till den trafikpolitiskautredningen av herrar (), i (s). (),Rosqvist (s). Östrand (s), i (vpk) och i (s) som anser att dels den del av utskottels yttrande på s, 12 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "utredningensförfogande" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i anslutning härtill erinra om altden trafikpolitiska utredningen bl, a, har lill uppgift att vid utformningenav ett nytt taxesyslem beakta SJ:s kostnadsslruktur, marknadsförhållanden ochservicemöjligheier. Självfallet är det betydelsefullt att utredningen vid sinaöverväganden har tillgång lill material som belyser dessa förhållanden. När detgäller interna handlingar hos SJ som rör affärs- eller driftförhållandenaankommer det emellertid enligt sekretesslagstiftningen på SJ att på eget ansvarbedöma i vad mån de kan lämnas ut. Denna grundsats måste upprätthållas medhänsyn till SJ:s och dess kunders berättigade intresse av skydd mot obehöriginsyn frän konkurrerande företag, I delta sammanhang vill utskottet - medhänvisning lill beslut angående offentliga funktionärers tystnadsplikt(prop, 1975:8, KU 1975:10, rskr 1975:62) - erinra om att upplysningar sominhämtas ur sekrelesskyddade handlingar av angivna slag enligt den nyaregeringsformen inle omfattas av tystnadsplikt. Det anförda innebär attutskottet inte kan tillstyrka motionerna 1454, yrkandet 2 i vad avserutlämnande av material om SJ:s kostnadsslruktur lill den trafikpolitiskautredningen, och 1507 i samma ämne, delsutskottets hemställan under 1 b bort ha följande lydelse: (1) b, avslår motionerna 1975:1454, yrkandei 2 ivad avser utlämnande av material om SJ:s kostnadsslruktur lill den trafikpolitiskautredningen, och 1975:1507, CiOTAIi 7,S9318S Slocklioliii 1975