bet · FY01UbU9 · 1975-12-31 00:00:00 — Det gäller även de historiska, estetiska och kulturvetenskapligaområdena, vilka inom de nya specialiteter som växer fram förenar etttraditioneUt humanistiskt betraktelsesätt med metoder och stoff från andrafakultetsområden. Utbytet är i regel ömsesidigt eftersom tillskottet från denhumanistiska sidan ofta bidrar till helhetssynen på andra områdens problem. Fördet tredje har de humaiustiska institutionerna även på ett annat fält enuppenbar servicefunktion gentemot kringliggande vetenskapsområden ochsamhället i övrigt. Det gäller bl. a. språken. Språkinstitutionerna erbjuderav hävd områdesstudier, vilka fömtom språket självt omfattar språkområdetssamhällsliv, historia, litteratur m. m. Enligtföredragande statsrådet är många av de av humanistiska forskningsrådet och UKÄförordade riktlinjerna för en nyorientering av forskningen inom de humanistiskaoch religionsvetenskapliga områdena betydelsefulla. För att tUlgodoseforskningsbehoven förordas i propositionen i första hand en förstärkning avhumanistiska forskningsrådets resurser och en utbyggnad avuniversitetsorganisationens rörliga resurser för humanistisk forskning. Detframhålls att en förstärkning av den fasta tjänsteorganisationen inom dehumanistiska ämnesområdena vid universiteten självfallet också bör komma tillstånd, men att denna bör få en inriktning som mer än den av UKÄ framlagda planenåterspeglar vissa i propositionen angivna forskningsbehov. Enkraftig utbyggnad av den humanistiska forskningens resurser föreslås imotionen 1975: 802 för den närmaste femårsperioden. t4 1975.14 saml. UbU 1975: 9 22 den1 bör enligt motionärernas mening inrättas en professur i franska vidGöteborgs universitet och en professur i spanska vid . Statsmakternafattade beslut om riktlinjer för den statliga kukurpolitiken (prop.1974:28, KrU 1974:15, rskr 1974:248). Riktlinjerna syftar till att skapa envälfärd som utgår från ett vidare begrepp än tidigare och som syftar till attvidga människornas handlingsfrihet och utvecklingsmöjligheter. Som framgått avfakultetsberedningens redovisning kan humaniora bidra till att realisera målenom ett rikare mänskligt liv. Betraktar man spridning av utbildning i sådanaämnen till fler människor i samhället som en väsentiig del av välfärden, blirutbyggnaden av de humanistiska vetenskaperna nödvändig som ett medel att nådetta mål. Detta synsätt är enligt utskottet i och för sig relevant för ämnenockså inom andra fakultetsömråden. Kravet får emellertid särskild tyngd motbakgrund av UKÄ:s konstaterande att det varit nödvändigtatt i reformarbetet prioritera andra forskningsområden än de humanistiska ochatt tidpunkten därför nu är inne att ta ett samlat grepp för att få till stånden satsning på vetenskaper mom bl. a. humanistisk fakultet. Utskottet,som har uppfattningen att UKÄ aktualiserat en väsentlig fråga och att dehumanistiska fakulteterna bör förstärkas i form av bl. a. fasta tjänster, villinte nu ta ställning för eller emot den av UKÄ förordade femårsplanen för enutbyggnad av de humanistiska fakulteterna med fasta tjänster. Det är nödvändigtatt se nämnda utbyggnad i förhållande till antalet fasta tjänster vid andrafakulteter och de behov som avses bli redovisade i utbyggnadsplaner för dessafakulteter. Det kan för övrigt inte uteslutas att en sådan jämförelse kan kommaatt visa att det är rimligt att prioritera de humanistiska vetenskaperna ihögre grad än vad UKÄ nu gjort. En annan fråga, som har..principiellt intresseäven för andra fakulteter och som bör belysas, är om tjänsternas inriktningskall avse större och mer allmänna delai: av ett ämnesområde eller enspecialitet inom detsamma. emellertid göra det uttalandet atten förstärkning av forskningsorganisatiöiieri. vid de humanistiskafakulteterna liksom vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna bör kommatill stånd. Vad utskottet i detta avsnitt anfört om den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen bör ge regeringen till känna ochsamtidigt avslå motionen 1975: 802 yrkandena 5, 6 och 8. Utskottethar inte heller funnit sig böra tillstyrka i motionen 1975: 1424 framfördayrkanden om utbildnings- och forskningsresurser för det i motionen angivnaämnet byggnadskultur och bebyggelsemiljö. UbU 1975: 9 23 I motionen 1975: 802 finns också ett yrkande om enplan för den långsiktiga utbyggnaden av de samhällsvetenskapliga fakulteternasforskningsorganisation. Utskottethar framhållit vikten av att behovet av fasta tjänster inom de olikafakulteterna blir belyst så att underlag finns för prioritering avolika forskartjänster och uttalat sig för en förstärkning av densamhällsvetenskapliga forskningsorganisationen. Önskemålet om en långsiktigplan för den samhäUsvetenskapliga forskningens utbyggnad bör härigenom varatillgodosett. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkandet 10 imotionen 1975: 802. Fråganom profilering av verksamheten vid universitet och högskolor avser utskottetatt behandla i sitt betänkande med anledning av propositionen 1975: 9 omreformering av högskoleutbUdningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen : 802 yrkandet 9. I sin anslagsframställning för nästa budgetår harUKÄ ånyo framhållit att en förstärkning av forskningsorganisationen inomämnesområdet psykologi är angelägen, framför allt med hänsyn tillpsykologutbUd-ningens behov. UKÄ har föreslagit bl. a. att vid iLund skall inrättas en professur i tillämpad psykologi. Utskottet, som erinrarom sina tidigare uttalanden beträffande denna upprustning, ibetänkandet nr 8, föreslår att med anledning av motionen 1975: 549uttalar vikten av att nämnda professur inrättas. Förslag om en professur i konsumentekonomi harförts fram i den , väckta motionen 1974:1384 som uppskjutits förbehandling vid årets . Utskottet har inhämtat yttranden över motionenfrån UKÄ, konsumentombudsmannen, statens pris- och kartellnämnd, kon-,sumentverket och statens råd för samhällsforskning. En sammanställning avremissyttrandena är som bilaga 2 fogad tUl detta betänkande. Remissinstansernavitsordar angelägenheten av att utbUdningen och forskningen inom detkonsumentekonomiska området får bättre möjligheter att utvecklas.Konsumentverket betonar vikten av en ändrad inriktning av utbildning ochforskning i de ekonomiska ämnena så att bättre överensstämmelse nås med deförändringar av de konsumentpolitiska insatserna som skett under de senasteåren. UKÄtillsatte efter samråd med en arbetsgrupp för attbiträda inom UKÄ med utarbetande av studieplaner m. m. beträffande utbildningmed konsumentekonomisk inriktning. Utskottet har inhämtat att arbetsgruppeninom kort kommer att redovisa resultatet av sitt arbete. kan inte ställa sig bakom kravet att konsumentekonomi införssom nytt självständigt ämne vid universiteten. Även UKÄ betonar att ämnetkonsumentekonomi inte får UbU 1975: 9 24 sessom ett särskilt ämnesområde vid sidan av t. ex. nationalekonomi ochföretagsekonomi utan att det i första hand är fråga om en inriktning inom deekonomiska ämnesområdena. Mederinran om att behandlade frågan om konsumentekonomiskutbildning på universitetsnivå (UbU 1972: 44, rskr 1972: 262) anser utskottetatt med anledning av motionen 1974: 1384 och med hänvisning tillremissinstansernas positiva inställning till ökad konsumentekonomiskutbildning och forskning dels bör uttala sig för ett ökat utrymme för detkonsumentekonomiska området inom såväl grund- och forskarutbildning somforskning, dock utan att ansluta sig till förslaget om att en professur i ämnetkonsumentekonomi skall inrättas, dels begära hos regeringen att den framläggerförslag om hur det konsumentekonomiska området skall få detta ökade utrymme. I motionen 1975: 1431 föreslås att hosregeringen skall begära utredning om forskning och utbildiung i kooperation ienlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet erinrar om att riksdagensenast (UbU 1972: 4, rskr 1972: 93) behandlade ett motsvarandemotionsyrkande. fann då någon särskild utredning om forsknings- ochutbildningsresurserna i kooperation inte erforderlig. Utskottet anser inte attdet inträffat några omständigheter som motiverar en sådan utredning. Mederinran om förslaget om särskilda medel tUl folkrörelseforskning, vilketutskottet behandlar i efterföljande avsnitt, föreslår utskottet att riksdagenavslår motionen 1975: 1431. utbildningsutrednings (U 68) betänkande(SOU 1973:59) Högskoleutbildning juristlinje m. m. bereds efterremissbehandling nu inom . Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen 1975: 543 om en professur i socialrätt vidjuridiska fakulteten i . i är formelltknutet till . Konsistoriet har fastställt stadgar förCentmm och avsätter medel för basresurser vid Centmm. Utöver de medelsom konsistoriet ställer till förfogande beviljar de olika fakulteterna Centrummedel för att anordna kurser inom såväl gmnd- som forskamtbildning. Lokaler förverksamheten ställs tUl förfogande av . Vidarehar regeringen, efter förslag av Centrum, anvisat medel för att möjliggöra attprofessor knyts som gästprofessor tUI i är att , i överensstämmelse med de riktlinjer som utformatsav Centrum, under tre läsår främst skall medverka iforskarhandledrung med inriktning på globala försörjningsproblem. Förinnevarande budgetår har regeringen anvisat . Mot bakgmnd av det anförda saknasenligt utskottets mening motiv för att bifalla motionen 1975: 1348. I budgetpropositionen harregeringen redovisat ett stort antal ärenden om ändring av benämning och/ellerinriktning av professur. Ärendena är redovisade i bilaga 4 till dettabetänkande. I fråga bl. a. om tjänster som professor och biträdandeprofessor förutsätts enligt 69 § universitetsstadgan (1964:461, omtryckt1970:370,. ändrad : 132) att man, när en inte nyinrättad sådantjänst blir ledig, prövar om tjänsten bör ges ändrat ämnesinnehåll, ersättasmed annan lärartjänst eller indragas, den s. k. paragraf-69-prövningen. Utskottet erinrar om att (prop. 1966: 1bU. 10, SU 1966: 42, rskr 1966: 125) har bemyndigat Kungl. Maj:t att besluta omämnesbenämning av lärartjänster vid universitet och högskolor. hardärvid understrukit sitt intresse för de högre forskar-och lärartjänsternasinriktning och förutsatt dels att underställs fråga om ändradbenämning, då detta kan ske utan att ärendet fördröjs, dels att beslut omändrad benämning i övriga fall i efterhand redovisas för . I fråga om tjänst, vars innehavare skall avgå på grund avuppnådd pensionsålder, skall fakultet senast innan vederbörande uppnårpensioneringsperiodens nedre gräns avge förslag enligt 69 § i universitetsstadgan. Antalet förslag tUl regeringen enligt 69 § iuniversitetsstadgan kan förväntas öka avsevärt, då inom UKÄ pågårett omfattande utredningsarbete i syfte att inom ramen för befintliga resursertillgodose angelägna forskningsområden. Vad beträffar de nu i budgetpropositionen anmälda ärendenatas i motionen 1975: 812 upp ett under medicinska fakulteternas avlöningsanslagredovisat beslut beträffande ämnesområdena anatomi och histologi. Som framgår av propositionen har UKÄ redovisat utredningoch lagt fram förslag beträffande avgränsning av ämnesområdena anatomi ochhistologi m. m. UKÄ har förordat att det sålunda enligt förslaget avgränsadeforskningsområdet anatomi-histologi skall definieras som ett forskningsområde,benämnt anatomi. Examensämnena anatomi och histologi i medicine kandidatexamenskall dock behålla nuvarande benämningar. UKÄ har vidare uttalat att minst tvåhögre tjänster inom det nya forskningsområdet anatomi bör finnas vid varjeläroanstalt. Departementschefen anser övervägande skäl tala för attforskningsområdet anatomi definieras på det sätt UKÄ föreslagit. Maj:t har sålunda föreskrivit att professurerna ianatomi vid och i skallledigförklaras med oförändrad benämning samt att professuren i histologi viduniver- UbU 1975: 9 26 siteteti skall ledigförklaras med benämningen professur i anatomi. Vidare harföreskrivits att för ifrågavarande professurer skall gälla den beskrivning avämnesinnehållet som föreslagits av UKÄ, varvid för professurerna vidkarolinska institutet och i i beskrivningen skall angesatt innehavarna såvitt avser gmnd-utbUdningen skall ha undervisnings- ochexaminationsskyldighet i examensämnet anatomi och för professuren viduniversitetet i anges att iimehavaren såvitt avser grundutbildningen skall ha sådan skyldighet i examensämnet histologi. 1motionen 1975: 812 yrkas att beslutar att professuren i histologi iUppsala skall hållas vakant tills vidare och att begär enförnyad, allsidig och förutsättningslös utredning. Motionärerna påpekar attUKÄ:s ställningstagande föregåtts av ett utredningsarbete imder vilket såvälämnesrepresentanter som utbUdnings-nämnder genomgående framhållit att ämnenaanatomi och histologi på gmndutbUdningsnivå är väsensskilda och påforskningsområdet inte är mer besläktade med varandra än andra prekliniskaämnen. Internationellajämförelser ger visst stöd för de i propositionen redovisadeställningstagandena. bör erinras om den i betydandeforskningsverksamheten inom ämnet histologi. De motiv som anförts har inteövertygat utskottet om att det är välbetänkt att välja den lösning på problemetsom redovisats i propositionen, varför utskottet inte nu anser sig böra taslutlig ställning till detta. Utskottet vill emellertid inte motsätta sig attden beträffande professuren i nu aktuella förändringen genomförs.Utskottet förutsätter att eventuella ytterligare förslag om motsvarandeförändringar' i fråga om anatomi-och histologiprofessurer kommer att föregås avförnyade överväganden. Meddet anförda avstyrker utskottet motionen 1975: 812 yrkandet 1 och föreslår attregeringen får i budgetpropositionen begärda bemyndiganden att ändrabenämningar på professurer. Vidare föreslår utskottet med tUlstyrkan avyrkandet 2 i samma motion att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffande förnyade överväganden i fråga omämnesområdena anatomi och histologi. Forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde har i samband med sina förslag till anslagsframställningar /76 redovisat vissa uppgifter om användningen av rådens resurserunder /74. Rådens medelsdispositioner /74 m.fl.uppgifter redovisas i tabeller på s. 257258 i budgetpropositionens bUaga 10. UbU 1975: 9 27 Merparten av rådsmedlen går till direkt stöd tillforskningsprojekt. En mindre del går till publicering av vetenskapligarapporter m. m. De uppgifter råden redovisat belyser bl. a. olikheter ianslags- och forskningsstruktur mellan rådens verksamhetsområden. Dehumanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsråden delar således ut förhållandevissmå anslag, medan atomforskningsrådet stöder ett relativt litet antalforskningsprojekt med stora belopp. Flertaletav de av råden finansierade forskningsprojekten bedrivs vid universitet och högskolor. Rådens anslag till sådana projekt utgjorde /74 av den totala driftmedelsomslutning- en vid universiteten och berörda högskolor inom utbildningsdeparte mentets område. Denna andel var i stort sett densamma för alla läro anstalter. Skillnaderna mellan olika läroanstalter i fråga om av råden til/delade anslagsbelopp avspeglar således framför allt skillnader i läro anstalternas storlek. har begärt attreservationsanslaget tUl medicinsk forskning skall höjas med avrundat 31 milj.kr. Regeringen föreslår att anslaget förs upp med , vUketinnebär en höjning med . Härvid har beräknats oförändrad medelsanvisningtill försvarsmedicinsk forskning. Reumatologiskforskning uppmärksammas i ett antal motioner till årets . I motionerna1975: 531 och 1975:1381 begärs ett väsentligt större utrymme för denreumatologiska forskningen inom ramen för medicinska forskningsrådetsresurser. I motionen 1975: 1410 preciseras ett yrkande att medicinskaforskningsrådet bör få ett med 1 milj. kr. förhöjt anslag att användas tillreumatologisk forskning. En utredning av frågan om ökat stöd till forskningrörande de reumatiska sjukdomarna begärs i motionen 1975: 537. I samtligamotioner poängteras att de hittillsvarande bidragen från medicinskaforskningsrådet till reumatologisk forskning sammanlagt ca 1 milj. kr.innevarande budgetår måste anses vara för små i förhållande till dereumatiska sjukdomarnas utbredning och konsekvenser såväl för de enskilda människornasom för samhället. Enligt uppgift i motionen 1975: 531 kräver en stor opinionförstärkta forskningsinsatser för att söka sjukdomens orsaker och förbättrabehandlingsmetoderna. I motionen 1975: 1410 hemställs att våra svårastefolksjukdomar, varmed avses cancer och reumatism, skall ges högsta prioritetvid fördelningen av forskningsanslag. Motionärerna betonar att sjukdomamasbekämpning inte skall vara beroende av frivilliga insamlingar. De uttalar attfolksjukdomar skall bekämpas med hela folkets stöd genom att regering ochriksdag anvisar mera medel för ändamålet. Innevarandebudgetår fördelar medicinska forskningsrådet sammanlagt . tillelva forskare med projekt inom reumatologin. UbU 1975: 9 28 Anslag till reumatologisk forskning anvisas ävenunder mbriken Bidrag till Konung . Vid institutetbedrivs huvudsakligen forskning med inriktning mot reumatiska sjukdomar ochandra invalidiserande folksjukdomar. Institutet uppfördes med medelfrån Konung och har /48 fåttstatsbidrag till driften, huvudsakligen löner. Regeringen föreslår attanslaget till institutet nästa budgetår förs upp med . Bidragtill reumatologisk forskning lämnas även av , somårligen fördelar . Enligt vad utskottet erfarit har förbundet nyligenanslutit sig till ett organiserat samarbete mellan motsvarandesamrnanslutningar i europeiska länder för att samla alla tillgängliga resurserför information och utbyte av erfarenheter bl. a. mellan de olika ländernasforskare. Isammanhanget bör nämnas att enligt vad utskottet erfarit kommerforskningsrådsutredningen att lämna förslag om ett lekmannainflytande i forskningsrådsorganisationen.Det förefaller utskottet naturligt att ett sådant inflytande skall kunna speglaväl underbyggda yttringar från folkopinionen vad gäller inriktningen avforskningen inom olika områden. Utskottet,som vill stryka under betydelsen av reumatologisk forskning inom landet, anseratt målet bör vara att öka insatserna på området jämfört med nuvarandeförhållanden. Utskottet är emellertid inte berett att förorda någonomprioriiering inom de resurser som ställs till medicinska forskningsrådetsförfogande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1975:1410 yrkandet 3 och föreslår att reservationsanslaget till Medicinsk forskningförs upp med , och anslaget till med . Utskottet föreslår vidare att motionerna1975: 531, 1975: 537, 1975: 1381 yrkandet 2 och 1975: 1410 yrkandet 1 inteföranleder någon åtgärd. Regeringen föreslår att reservationsanslaget tillBidrag till mot cancer skall föras upp med . Imotionen 1975: 1410 betonas vikten av att cancerforskningen kan bedrivas effektivt,och motionärerna hemställer att anvisar . utöver vadregeringen föreslagit. Riksföreningenhar i skrivelse hemställt att ifrågavarande anslag /76 och i fortsättningen skall utgöra 1/8 avreservationsanslaget Medicinsk forskning. Enligt budgetpropositionen räknardepartementschefen med alt förslag med anledning av skrivelsen skall kunnaläggas fram i budgetpropositionen för /77. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionen 1975: UbU 1975: 9 29 1410yrkandet 2 och föreslår att medel anvisas i enlighet med regeringens förslag.Vid sitt ställningstagande har utskottet räknat med att det nyssnämndaförslaget avseende /77 kommer att innebära en ökadmedelsanvisning till riksföreningen. Utskottet tillstyrker att regeringen får begärtbemyndigande att vid humanistiska forskningsrådet inrätta en extra ordinarieprofessur i empirisk konfliktforskning, personlig för docenten viduniversitetet i , och att till humanistisk forskning /76 anvisas ett reservationsanslag av . Vad härefter gäller reservationsanslaget tillsamhällsforskning föreslår regeringen att detta förs upp med 15 739 000 kr.Förslaget innebär en höjning med , varav . är avseddaför forskning inom områden av särskilt intresse för vissa folkrörelser.Beträffande sistnämnda forskningsuppgift har i budgetpropositionen (s. 266)anförts bl. a. följande. "I den forskningspolitiska debatten har vid fleratillfällen framhållits angelägenheten av att folkrörelserna får ökade möjligheteratt påverka forskningens inriktning, t. ex. genom att beställa forskning.Enligt min mening är det särskUt viktigt att de ideella folkrörelserna, vilkaofta har mycket begränsade egna ekonomiska resurser, får möjlighet att påverkaanvändningen av tillgängliga forskningsmedel. Härigenom kan dessaorganisationer få garantier för att forskning bedrivs inom derasintresseområden och utifrån frågeställningar som är relevanta för dem. Jagfinner det mot denna bakgrund angeläget att särskilda medel för forskiung ställstill dessa organisationers förfogande. Under anslaget Samhällsforskning kommerjag i det följande att beräkna . för detta ändamål. Beslut omdispositionen av dessa medel bör fattas av en särskild delegation medföreträdare för bl. a. folkrörelsernas samarbetsorganisationer". Imotionen 1975: 1391 hävdas att regeringen inte presenterat ett tillräckligtunderlag för ställningstagande tUl förslaget om nämnda . Motionärenanser därför att regeringens förslag i denna del skall avslås av ochresen'ationsanslaget till samhällsforskning minskas med . Utskottetvill erinra om att i olika sammanhang förts fram önskemål om att särskildamedel för forskning skall ställas till förfogande för olika folkrörelser.Utskottet anser det väsentligt att folkrörelserna genom den föreslagnamedelsanvisningen får andra möjligheter än de nu har att lägga utforskningsuppdrag. Utskottet har inhämtat att forskningsrådsutredningenöverväger hur den fömtskickade delegationen bäst skall kunna infogas i den nyaforskningsrådsorganisationen. Med hänsyn härtill och då utskottet förutsätteratt delegationen nära kommer att samarbeta med forskningsråden tillstyrkerutskottet regeringens förslag även i denna del. UbU 1975: 9 30 Som framgått av det föregående har i motionen1975:802 den samhällsvetenskapUga forskningens betydelse understrukits ochsåvitt nu är i fråga föreslås i motionen att till statens råds församhällsforskning disposition för nästa budgetår skall ställas 2 milj. kr.utöver vad regeringen föreslagit. Mederinran om vad utskottet anfört i fråga om samhällsforskningen viduniversitetet och högskolor avstyrker utskottet det nu ifrågavarande yrkandet 3i motionen 1975: 802 och föreslår att under rubrikenSamhällsforskning för nästa budgetår anvisar . i enlighet medregeringens förslag. Regeringens förslag i fråga om naturvetenskapligforskning biträder utskottet. Regeringens under nu ifrågavarande anslagspunkter iövrigt framförda förslag tUlstyrker utskottet. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet . 1. att beträffandesärskUda medel för stöd- och innovationsåtgärder avslår motionen 1975: 802yrkandet 1, 2. att beträffande medelutöver vad regeringen föreslagit i propositionen 1975:1 för särskilda insatservid i , högskolan i och universitetsfilialernaavslår motionen 1975: 802 yrkandet 2, 3. att med bifaU tUlpropositionen 1975: 1 och med avslag på motionen 1975: 802 yrkandet 4 tillDecentraliserad universitetsutbildning m. m. för /76 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att beträffandeläkarutbUdningen i reumatologi avslår motionen 1975: 1381 yrkandet 1, , 5. att beträffandeutbildning av sjukgymnastpersonal avslår motionerna 1975: 114, 1975: 1360 och1975: 1408, 6. att beträffandelogopedutbddning. avslår motionen 1975: 1406 yrkandet 2, 7. att beträffandetoxikologisk utbildning avslår motionen 1975: 552 yrkandet 2, 8. att beträffandeyrkesvägledning och arbetsmarknadsinformation avslår motionen 1975: 1355yrkandet 2, 9. att beträffandetjänster som forskarassistent vid samhällsvetenskaplig fakultet avslår motionen1975: 802 yrkandet 7, . UbU 1975: 9 31