bet · FY01SoU1 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1 SoU 1975:1 betänkande med anledning av motionerangående semester- och vissa andra arbetstidsfrågor 1motionen 1975:40 av ni. (vpk) hemställs att riks dagen beslutar om slopande av kvalifikationskravet for semester och att semesterersättning utbetalas i forhållande till arbetad lid. Motiveringen till yrkandeti motionen 1975:40 finns i motionen 1975:63. 1motionen 1975:82 av m. fi. (vpk) hemställs 1. att hos regeringen hemstiiller omlagförslag innebärande att 7 timmars arbetsdag med 35 timmars arbetsvecka ärgenomförd fr. o. m. 1977 och att 6 timmars arbetsdag med 30 timmars arbetsveckaär uppnådd , 2. att hos regeringen hemställer 9mutarbetande av en plan för en snabbare nedtrappning.av arbetsveckan till 30timmar för skiftarbetare och jämställda grupper. I motionen 1975:153 av m. fi. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att uttalaratt del långsiktiga målet förarbetstidsförkortningen bör vara .sex-timmars arbetsdag, 2. att begär att regeringen genomtilläggsdirektiv ger utredningen för översyn av semesterlagen uppdrag alt isamråd nied utredningen om översyn av socialförsäkringssystemet lägga framförslag om rätt till längre sammanhängande ledighet. Motiveringentill yrkandena i motionen 1975:153 finns i motionen 1975:182. Tre i motionen1975:153 framställda yrkanden angående företagshälsovård m. m. (yrkandena 3-5)behandlas av socialutskottet i'betänkandet SoU 1975:4. 1 motionen 1975:154 av m. fl. (vpk)hemställs alt 1. uttalarsig för en ändring av gällande semesterlagstiftning innebärande en förlängd betald semester, 2. hemställerhos regeringen om skyndsamt utarbetande av förslag om härav föranledda lagtextändrihgar. Imotionen 1975:344 av i m. fl. (vpk) hemställs 1 Riksdagen1975. altriksdagen hos regeringen hemställer om förslag om att 10 vj angående tillåtenövertid i den allmänna arbetstidslagen begränsas till följande stadgande: Närsynnerliga skäl föreligger lår arbelarskyddsstyrelsen medge övertid med högst150 timmar under ett kalenderår. Undantag från detta stadgande kan endastgöras vid nödfallsarbele, där eljest fara skulle hota person eller egendom. I motionen 1975:482 av () hemställsatt hos regeringen begär en parlamentarisk utredning medrepresentanter även för arbetsmarknadens parter med uppgift 1. att förbereda lagstiftning m. m. för ett snart ochsuccessivt genomförande av allmän arbetstidsförkortning pervecka , fördelade med , 2. att pröva möjligheten att bereda småbarnsföräldrarsärskilda förmåner när det gäller att fö minskad arbetstid per dag. I motionen 1975:493 av iHelsingborg m. fl. (s) hemställs att beslutaratt hos regeringenbegära en översyn av arbetstidslagen med syfte dels att i denna införa reglerom journalföring av sjukledighet, dels fä en klarare precisering - i enlighetmed vad som anförts i motionen - av innebörden i begreppet "särskildaskäl". I motionen 1975:770 av m. fi. (c)hemställs att hos regeringen begär förslag om en förkortning avarbetstiden till från för dem som ärsysselsatta i kontinuerlig drift. I motionen 1975:776 av i m.fl. (s) hemställs att hos regeringen anhåller att semesterkommittéges lill-läggsdirektiv om en översyn av möjligheterna att införa någon form avsemestertillskott-rekreationsersättning till de grupper av människor som kanantagas stå utanför av arbetsmarknadens parter träffade avtal. I motionen 1975:779 av i m.fl. (c) hemställs att beslutaratt uttala sin anslutning till enförkortning av arbetstiden per dag. Motiveringen till yrkandeti motionen 1975:779 finns i motionen 1975:949. Enligt 7 ij semesterlagen (1963:114) utgår semestermed för av kvalifikationsåret (intjänandeåret), undervilken arbetstagaren för arbetsgivarens räkning utfört arbete i minst femtondagar. Den som under en kalendermånad arbetat men minst åtta dagarfår tillgodoräkna sig en semesterdag. En arbetstagare som är anställd hela årethar alltså rätttill 24 dagars semester eller - eftersom i semestern inte inräknas - iprincip . Arbetsdagarna behöver inte hänga samman utan kan infallaunder olika perioder under kalendermånaden. Med arbetsdag förstås inte bara dagmed full arbetstid utan även sådan dag under vilken arbetstagaren endast del avdagen, exempelvis någon eller , haft arbete förarbetsgivarens räkning. Den som arbetar i under enmånad är således berättigad till semester men däremot inte den som arbetar sjuhela dagar under en månad. Semesterförmånernaär av tre slag, nämligen dels semester, dvs. ledighet med lön, dels särskildsemesterlön för okontrollerade arbetstagare, dels semesterersättning, somutgår i samband med anställnings upphörande. Semester skall utgå under åretnäst efter kvalifikationsåret men får efter överenskommelse åtnjutas tidigare.Går semesteråret till ända utan att arbetstagaren beviljats semester, erhållerhan i stället rätt till ersättning. Semesterlagstiftningenär en minimilagstiftning, och arbetstagare kan genom avtal tillförsäkra sigbättre förmåner än vad lagen föreskriver. I fråga om semesterns längd är sådanaavtal inte ovanliga till förmån för statligt och kommunalt anställda. Pådet statliga området gäller enligt allmänna avlöningsavtalet för statliga ochvissa andra tjänstemän (AST) att om semestern, som enligt avtalet skall utgåunder kvalifikationsåret, ej kunnat utds under kvalifikationsåret ellerarbetsgivaren finner skäl därtill, semestern får åtnjutas den 1januari-den 31 maj året därefter. Således finns viss möjlighet för enstatstjänsteman, som avstått från semester , att påföljande år åtnjuta enrelativt lång ledighet om han bereds tillfälle att ta ut semestern för bådaåren i följd. 1fråga om annan ledighet för arbetstagare än semester saknas generella regler. Enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1945:844) om förbud motarbetstagares avskedande i anledning av äktenskap och havandeskap m. m. ärmanliga och kvinnliga arbetstagare berättigade att i samband med havandeskap ochbarnsbörd i princip vara lediga från arbetet och därunder uppbäraföräldrapenning. Föräldrapenning utgår under havandeskapet till modern. Efterbarnets födelse kan föräldrarna själva bestämma vem av dem som skall stannahemma och sköta barnet och därigenom bli berättigad till föräldrapenningen.Motsvarande rättigheter tillkommer foster- och adoptivföräldrar, dock längsttill den 240:e dagen efter barnets födelse. Föräldrapenningen utgår med sammabelopp som sjukpenningen, dock lägst med ; . EnligtAST har statliga tjänstemän möjlighet att i vissa fall delvis bibehålla lönenunder tjänstledighet for enskild angelägenhet. Nämnas kan också att kvinnligtjänsteman äger rätt till tjänstledighet med full lön i sambandmed havandeskap och barnsbörd. Vid vård av adoptivbarn eller i adoptionssyftemottaget fosterbarn erhåller adoptiv- eller fostermodern lön I* 1975. medB-avdrag längst t. o. m. efter den dä barnet kom i hennes vård. Enligtlagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning har fr. o.m. den varje arbetstagare fått lagfäst rätt till ledighet frånsin anställning för att undergå utbildning. Lagen gäller anställda i såvälallmän som enskild tjänst och avser både större och mindre arbetsplatser.Särskilda regler om ledighet vid svenskundervisning för invandrare och omkurser för fackliga förtroendemän finns i annan lagstiftning. Förrätt till ledighet för utbildning fordras normalt att arbetstagaren vid lidenför ledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Någonbegränsning i fråga om utbildningens art gäller inte. Det ankommer påarbetslagaren själv att avgöra inriktningen av utbildningen. självstudieromfattas dock inte av lagen. Ledighetens längd regleras inte i lagen. Däremotfinns utförliga reglerom hur begärd ledighet skall förläggas. Vid tvist omtillämpning av lagen är det den fackliga organisationen som bestämmer lagenstillämpning intill dess tvisten har prövats. Ilagen ges vidare bl. a. regler om anställningsskydd för arbetstagare somutnyttjar sin rätt till ledighet samt regler om skadeståndsskyldighet förarbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelser enligt lagen. Även arbetstagarorganisationkan åläggas att utge skadestånd om den genom sitt tolkningsföreträde harföranlett felaktig tillämpning av lagen och.har insett eller uppenbarligenborde ha insett felaktigheten. Flertaletregler i lagen är dispositiva för att de genom kollektivavtal skall kunnaanpassas till de varierande förhållanden som råder på olika arbetsplatser. Degrundläggande reglerna .som bl. a. tillförsäkrar arbetstagarna rätt tillbehövlig ledighet för utbildning och anställningsskydd under ledigheten är docktvingande. Medanledning av yrkandet i motionen 1975:776 angående semestertillskott ellerrekreationsersättning bör här också nämnas att enligt kungörelsen (1967:472) omstatsbidrag till driften av semesterhem statsbidrag utgår tillsemesterhemsanordnare med . per dag och plats som utnyttjas av "husmoreller annan som med hänsyn till sina sociala och ekonomiska förhållandenbehöver hjälp till vila och rekreation". Statsbidrag betalas ut avsocialstyrelsen. Som villkor för bidraget -gäller, att bidrag utgårfrån landstingskommun, kommun som ej tillhör sådan kommun eller annan kommunmed . per dag och plats. Föreligger särskilda skäl, varmednärmast avsetis att semesterhemmet är avsett för gäster från större delen avlandet, kan statsbidrag utgå även om kommunalt bidrag inte lämnas. Statsbidragutgår även för resor till semesterhem eller resor i samband med annan form avsemestervistelse. fördelar därvid fördetta ändamål avseddamedel mellan semesterhemsnämnderna i landstingsområdena, varefter det ankommerpå dessa nämnder att bevilja och betala ut resebidragen. 1 Råd och anvisningar nr 203 som idecember 1967 utfärdat angående här ifrågavarande bidragsverksamhet har bl. a.angivits att avsikten är att statsbidraget till driften till semesterhem ihuvudsak skall utgå för platser, som utnyttjas av husmödrar, men attbestämmelserna dock är utformade så, att de inte hindrar att bidrag utgårexempelvis till platser som utnyttjas av makar, som med hänsyn till sinaekonomiska och sociala förhållanden behöver hjälp för vila och rekreation.Resebidragen bör utgå till personer med låg familjeinkomst, och särskild hänsynbör tas till sjukdom eller arbetslöshet inom familjen, stor arbetsbörda genomskötsel av flera barn ellerskötsel av handikappat barn, kroniskt sjuk eller åldradfamiljemedlem. I vissa av de i detta betänkande behandlademotionerna tas upp frågor om arbetstiden för skiftarbetare och om övertid. Imotionen 1975:493 tas upp vissa särskilda spörsmål i arbetstidslagstiftningenom begränsningsperiodens längd och privilegierad frånvaro. I betänkandet SoU1974:7 lämnade socialutskottet en redogörelse för vissa begreppsbestämningar,vartill här kan hänvisas. Enligtallmänna arbetstidslagen (1970:103) får fr. o. m. den ordinariearbetstiden uppgå till högst , raster ej inräknade. Somarbetstid räknas all tid under vilken arbetstagaren är skyldig att uppehållasig på arbetsplatsen. Beredskapstid räknas således ej in i arbetstiden. Regelnom 40-timmarsarbetsveckan är liksom motsvarande regel i den tidigarelagstiftningen konstruerad som en maximiföreskrift. Kortare arbetstid än 40timmar kan tillämpas utan att parterna behöver vidta någon särskildåtgärd i anledning av lagen. När det behövs med hänsyn till arbetets natureller arbetsförhållandena i övrigt får arbetstiden uppgå iveckan i genomsnitt för av högst . Kompletterandebestämmelser om arbetstider lämnas bl. a. i kollektivavtal, andraöverenskommelser, tjänstereglementen m. m. har förolika avtalsområden eller arbetstagargrupper avtal träffats om kortareordinarie arbetstid än som maximalt medges. I detta sammanhang finns skäl attsärskilt nämna att - då max-imiarbetstiden var 48 timmari veckan - skiftarbetare i kontinuerlig drift tillerkändes . Vidare kan erinras om alt enligt den preliminära överenskommelsesom träffades mellan LO och SAF den 25 januari 1974förhandlingsorganisationerna rekommenderade berörda förbund att upptaförhandlingar om förkortning av arbetstiden för arbetare i kontinuerlig ochinlermiitent treskiftsdrift samt i underjordsarbete. Parterna var enligtöverenskommelsen ense om att målefför dessa förhandlingar skulle vara attarbetstiden i genomsnitt per helgfri vecka och år skall vara förunderjordsarbetare och för skiftarbetare i kontinuerligt tre- skiftsarbetesamt för skiftarbetare i intermittent treskiftsarbete. Vidarerekommenderades att arbetstidsförkortningen skulle genomföras successivt underperioden fr. o. m. respektive avtals ikraftträdande t. o. m. respektiveavtals utlöpningsdag om inte förbundsparterna överenskom annat.Rekommendationerna har lett till förkortning av arbetstiden inom bl. a. gruv-,verkstads-, skogs-, träindustri- och järnbruksbranscherna i huvudsakligöverensstämmelse med överenskommelsen. Arbetstidslagstiftningenmedger i och för sig att arbetsgivaren tar ut av sinaanställda året om. Den omständigheten att infaller under veckanföranleder inte något undantag från denna regel. Skulle inträffa påen veckodag, som normalt utgör arbetsdag, har arbetsgivaren enligt gällandebestämmelser möjlighet att - för det fall arbete inte pågår på helgdagen -kompensera sig för arbetstidsbortfallet genom att förlänga arbetstiden deövriga arbetsdagarna . Denna ordning för uttag av arbetstid brukar mansammanfatta under begreppet hård arbetsvecka.. Av avtal eller sedvänja följeremellertid ofta att helgdagar liksom i princip skall vara arbetsfriautan att arbetstiden övriga dagar förlängs, mjuk arbetsvecka. Hårdarbetsvecka är relativt ovanlig bland det stora fierlalet arbetstagare. Denmjuka arbetsveckan är helt dominerande och förekommer även till övervägande deli arbete som pågår kontinuerligt (utan söndagsuppehåll). Arbetstagaretillerkänns i senare fall kompensation i form av fritid tor helgdagar undervilka de arbetat. som firas här i landet och som kan infalla på en vardag ansesmotsvara i stort sett i genomsnitt under alt år. Utöverden ordinarie arbetstiden kan enligt allmänna arbetstidslagen en arbetstagareåläggas att fullgöra övertid. Övertid kan förekomma i fyra former, nämligenövertid för nödfallsarbete, övertid för förberedelse- eller avslutningsarbeten,allmän övertid och extra övertid. Övertidför nödfallsarbete får tas ut i obegränsad omfattning då i lagen närmareangiven nödfallssituation föreligger (8 ?;). Till förhindrande av missbrukåläggs arbetsgivaren viss anmälnings- och ansökningsskyldighet. Övertidför nödvändiga förberedelse- och avslutningsarbeten får uttas med högst sextimmar eller - om fyra veckors begränsningsperiod i fråga omarbetstiden tillämpas - med högst av (9 §). Allmänövertid för förekomma när särskilda skäl påkallar det i högst underen tid av eller under en kalendermånad, dock högst 150timmar (10 § första stycket). .,..,, Extraövertid får tas ut när synnerliga skäl föreligger, efter dispens avarbetarskyddsstyrelsen med högst 150.tinimar,(10 § andra stycket). FrånbegränsningsreglernaMbeträffande allmän övertid får avsteg göras genomkollektivavtal. Enligt II >; skall arbetsgivareföra anteckningar om bl. a. övertid enligt anvisningar avarbetarskyddsstyrelsen. Arbetstagare eller facklig organisation som företräderarbetstagare på arbetsstället har rätt att ta del av anteckningarna. Tillsynenav efterlevnaden av arbeisiidslagstiftningen utövas av arbetarskyddsstyrelsensamt yrkesinspektionens tjänstemän och kommunala till-syningsmän. Dendagliga arbetstidens förläggning regleras i 19 och 20 §§ arbetarskyddslagen(1949:1). Arbetstagare äger i princip rätt till ledighet för nattvila, i vilkenledighet skall ingå tiden mellan och 5. Från huvudregeln får avvikelseske om visst arbete med hänsyn till sin natur, allmänhetens behov eller annansärskild omständighet måste fortgå jämväl eller eljest å tid efter eller före kl. 5. Om särskilda skäl påkallar det får arbetarskyddsstyrelsenmedge att arbetstagare används till arbete mellan och 5 i vidareutsträckning än sagts. Lindantag kan också medges efter framställning frånarbetstagarhäll. Enligt21 ij äger arbetstagare rätt till minst 24 timmars sammanhängande veckovila,vilken såvitt möjligt skall förläggas till söndag och till samma tider för allamed ett arbetsställe. Undantag härifrån kan medges av arbetarskyddsstyrelsenefier hörande av arbetsgivare och arbetstagare. Görs inskränkning i veckovilanskall motsvarande ledighet från arbete såvitt möjligt beredas. 1 sitt av godkända betänkande SoU 1974:7behandlade utskottet bl. a. motioner om förlängning av den lagstadgadesemestern, semester-förmåner för deltidsarbetande och rätt för arbetstagaretill en längre sammanhängande ledighet. Utskottethänvisar till nämnda betänkande såvitt avser historik och skälen tillutskottets ställningstagande. Vid1972 års riksdag väcktes en motion vari begärdes utredning av frågan hurbehovet av rekreation och miljöombyte skulle kunna tillgodoses blandlåginkomstgrupper. I sitt av godkända betänkande (SoU 1972:19) ianledning av bl. a. detta motionsförslag framhöll utskottet att när det gällerreglerna om förmåner från anställningen under semester lagstiftningen hittillshar utgått från grundsatsen att arbetstagaren skall åtnjutaväsentligen samma inkomst som han skulle ha hafi om han varit i arbete undernämnda tid. Tanken att semesterlönen genom lagstiftningen skulle bestämmas tillhögre belopp än arbetslönen har således avvisats. Frågan om ett eventuelltlönetillägg för semesterperioden, fortsatte utskottet, har betraktats som enlöneteknisk angelägenhet som arbetsmarknadsparerna själva bör få ta ställning,till. Utskottet ansåg inte att anledning då fanns 1 * " 1975. attbryta mot de principer som ditintills varit rådande i fråga om semesterförmånersom regleras i lagstiftningen. Utskottet avstyrkte därför motionen. Vid riksdag behandlade socialutskottetmotioner vari framställdes yrkanden om sänkning av den generella arbetstidenoch av arbetstiden för vissa arbetstagargrupper. 1 en motion framställdes ihuvudsak samma yrkande om begränsning av övertidsarbete som i den nuförevarande motionen 1975:344, och i ytterligare en motion togs upp vissafrågor om dygnsmaximum, begränsningsperiodens längd och övertidsarbete.Utskottet avstyrkte bifall till motionerna i betänkandet SoU 1974:7. 1betänkandet lämnas en redogörelse för förarbetena till arbetstidslagen ochtidigare riksdagsbehandling, vartill utskottet hänvisar. Pågåendeöversyn m. m. Ett omfattande offentligt utredningsarbete iarbetstidsfrågor pågår f. n. inom olika kommittéer, arbetsgrupper ochdelegationer. Semesterlagstiftningenär föremål för en allmän översyn av se-niesierkommittc (A 1974:01). Enredogörelse för utredningsdirektiven finns intagen i socialutskottetsbetänkande SoU 1974:7, vartill utskottet hänvisar. Utöver vad som anförs inämnda redogörelse bör här återges följande uttalande i direktiven avföredragande departementschefen. Utgångspunkten för reglerna om semesterlön i semesterlagenär att arbetslagaren under semestern skall bibehållas vid de inkomster som hanannars erhåller för sitt arbete hos arbetsgivaren. Det är självfallet en förutsättningför arbetstagarens möjligheter alt utnyttja rätten till semesterledighet atthan inte behöver avstå från sin normala inkomst . Syftetmed semesterledigheten är emellertid inte enbart alt tillgodose arbetstagarensbehov av vila. För att fritiden skall kunna upplevas som meningsfull måstesemestern kunna utnyttjas till rekreation och avkoppling. Många arbetstagarehar goda möjligheter att använda semestern på ett tillfredsställandesätt. Andra arbetstagare måste dock fortfarande avstå från detta av ekonomiskaskäl. LO har aktualiserat tanken på en förstärkt semesterlön. De sakkunniga börkunna närmare kartlägga behovet av att förbättra arbetstagarnas ekonomiskamöjligheter att utnyttja semesterledigheten. Frågan om förstärkning avsemesterlönen skall dock ses i ett mera allmänt lönepolitiskt sammanhang ochfår i enlighet med praxis i lönefrågor i vanlig ordning tas upp vid förhandlingmellan arbetsmarknadens parter. Fainiljesiödsutivdningcn (S 1974:01) har att prövavissa frågor inom föräldraförsäkringen. I direktiven anförs bl. a. följande. Den sakkunnige bör, med utgångspunkt ifamiljepolitiska kommitténs förslag, närmare pröva frågan om ersättningstidenslängd. dersökasmöjligheterna att förlänga ersättningstiden på ett sådant sätt att försäkringenunderlättar för förälder att förvärvsarbeta med reducerad arbetstid under enviss period efter det rätten till hel föräldrapenning upphört. Vid bedömningenav denna fråga bör den sakkunnige, förutom de tekniska och administrativa förutsättningarna,även pröva erfarenheterna och de pedagogiska förutsättningarna beträffandesmåbarnsgrupper i daghem. Vidare bör prövas möjligheterna att få anställningmed reducerad arbetstid av nämnda slag liksom återverkningarna av ett sådantsystem på småbarnsföräldrarnas ställning på arbetsmarknaden. (S 1970:40), som prövarfrågan om ökad flexibilitet i pensionssystemet, har avlämnat ettdelbetänkande (SOU 1975:10) Rörlig pensionsålder, vari framläggs förslag som bl.a. antingen ger möjlighet för en person att minska sittförvärvsarbete och utta ålderspension, helt eller delvis, eller ger utrymme fören i kollektivavtal reglerad delpension meddeltidsarbete. Reformen föreslås träda i kraft . 1anslutning till de senast nämnda två utredningarna bör också med anledning avyrkandet i motionen 1975:153 - vari begärs att semesterkommittén i samråd medutredningen om översyn av socialförsäkringssystemet skall framlägga förslagtill rätt till en längre sammanhängande ledighet - anmärkas attsocialförsäkringsutskottet i sitt av godkända betänkande SfU 1974:36förordat att en parlamentariskt förankrad kommitté tillsätts meduppgift att verkställa en samlad översyn av hela det socialpolitiskabidragssystemet. Kommitténs arbete bör enligt socialförsäkringsutskottetsmening lämpligen bedrivas på grundval av det material som kommer fram genom den socialpolitiska bidragsutredningen (S 1972:02). Denår 1974 tillsatta avbytarutredningen (Jo 1974:01), som haft att utreda vissafrågor rörande ett avbytarsystem inom jordbruket, har slutförtsitt uppdrag genom avlämnande av betänkandet (Ds Jo 1974:13) Avbytarverksamhetinom jordbruket. 1 betänkandet framläggs förslag om ett landsomfattandeavbytarsystem, öppet för alla jordbrukare med djur, vilket skallkunna erbjuda avbytarhjälp vid bl. a. semesterledighet. Denår 1970 tillsatta arbetsmiljöiitredningen (S 1970:35) skall företa en allmänöversyn av arbeiarskyddslagsiiftningen med sikte på en helt ny lag som svararmot en breddad målsättning för arbetarskyddet. Enligt direktiven fordrar bl. a.spörsmålen som gäller arbetstidens förläggning en grundlig genomgång, ochskyddssynpunkter bör ägnas stor uppmärksamhet vid"över-synen av gällanderegler om dygnsvila, veckovila, raster och arbetspauser. Frågorrörande de anställdas infiytande på arbetsmiljön har också nära samband medspörsmålet om arbetsledningsrätten. (In 1971:03) har ibetänkandet (SOU 1975:1) Demokrati på arbetsplatsen framlagt förslag till enreform i syfte att demokratisera arbetslivet. Kommitténs förslag innebär att iprincip varje fråga som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagareskall kunna tas upp till förhandlingar och regleras i kol- Lösningenav arbetstidsfrågor har också stor betydelse för sysselsättningen i landet.Frågan om den långsiktiga sysselsättningspolitiken utreds f. n. avsysselsättningsutredningen (A 1974:02). En översiktlig redogörelse för utredningensdirektiv finns intagen i SoU 1974:7, vartill utskottet hänvisar. Härbör också nämnas delegationen (Ju \911>.Qi) JÖr jämsiälldhei mellan män ochk-vinnor. Inomarbetsmarknadsdepartementet tillsattes en arbetsgrupp med uppgift attkartlägga vissa frågor angående tillämpningen av arbetstidslagen, bl. a.beträffande begränsningsperiodens längd, dygnsarbetstiden och övertid. Viden överläggning mellan regeringen och löntagarorganisationerna ladesfast att det långsiktiga målet för framtida arbetstidsförkortningar är en30-timmars arbetsvecka uppnådd genom en förkortning av den dagligaarbet.stiden.