yttr · FX05UU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsyttrande nr 1974 UU 1974:1 y yttrande över motioner angående detstatliga utvecklingsbiståndet, väckta i anledning av propositionen 1974:100angående komplettering av riksstatsförslaget för /75, m. m. Genombeslut har finansutskottet hemställt om utrikesutskottetsyttrande över dels motionen 1974:1845 av m, fl, (vpk), moment8; dels motionen 1974:1846 av fröken m. fi, (s), moment 1; delsmotionen 1974:1847 av i m, fl, (m); dels motionen 1974:1853av heiT m. fl. (c), moment 4; dels motionen 1974:1855 av m.fl, (fp); t/f/x motionen 1974:1856 av i m, fl. (c),moment Utskottetfår med anledning härav anföra följande. 1motionerna 1845, 1846, 1847, 1855 och 1856 yrkas att för /75skall anslås ytterligare 500 milj. kr, till utvecklingsbistånd, så attenprocéntsmåiet uppfylls. Delav antagna enprocéntsmåiet innebär alt de samladebislåndsanslagen /75 skulle svara mot en procent av bruttonationalproduktentill marknadspris. Avpropositionen 1974:100 framgåratt ett uppnående av enprocéntsmåiet skulle krävaatt anslagen till utvecklingsbistånd för /75 räknades upp medytterligare 500 milj, kr. till ca , 1 propositionen anförsatt en utgiftsökning av denna storleksordning inte kan accepteras ulankompenserande inkomstförstärkning. Av betydelse i sammanhanget är också devalulamässiga aspekterna. De kraftigt ökade oljepriserna innebär en storbelastning på vår utrikesbalans. kommer bytesbalans åter attredovisa ett inte obetydligt underskott. Risk finns för att bytesbalansenytteriigare försvagas om den inhemska efterfrågan utvecklas starkare. Det kan isammanhanget erinras om alt den redan föreslagna svenska ökningen av biståndetmed vid en internationell jämförelse framstår som myckel betydande,kommer också, möjligen tillsammans med ytteriigare något land, att varaensamt om att uppnå det av angivna målet som innebär attbislåndsbelalningarna skall motsvara av BNP, Mot dennabakgrund har re- UU 1974:1 y 2 geringenstannat för att inte föreslå någon ytterligare ökning av biståndsanslagen /75. Ipropositionen hänvisas lill den vid liden för dess framläggande ännu pågåendeextra generalförsamlingen i . Därvid diskuteradesråvaruproblemen i stort samt möjligheten all genom särskilda finansiellainsatser stödja de länder som särskilt drabbats av oljekrisen. Om man når fram till en lösning får vara berett attsolidariskt tillsammans med andra länder göra sin insats. Regeringen kommer,om så är påkallat, att återkomma lill med förslag om finansieringenav en sådan insats. Ipropositionen anförs vidare att regeringen under alla förhållanden avser att i1975 års slalsverksproposilion föreslå de anslag som erfordras för attenprocéntsmåiet skall uppnås /76. har, sedan FN:s extra generalförsamling nuavslutals, mottagit en vädjan från FN:s generalsekreterare om insatser inomramen för det av den extra generalförsamlingen antagna särskilda programmettill förmån för de som drabbats hårdast. Utskottetanser motiverat att dröja något vid de resolutioner som antagit . Vid föredragning införuiskollet har härom framgått följande. antog två resolutioner ulan omröstning men med en raduttalade invändningar mot texten. Denena resolutionen utgörs av en deklaration om ett nytt internationelltekonomiskt syslem och uppställer en rad allmänna principer för framlidaekonomiska relationer mellan staterna. Denandra resolutionen utgörs av ett handlingsprogram för upprättandet av det nyainternationella ekonomiska systemet. Programmet är synnerligen omfattande ochrymmer avsnitt som berör råvaruproblem, livsmedel, allmänna handelsfrågor,transport och försäkringsfrågor, monetära frågor, u-ländernasindustrialisering, överföring av teknologi till , kontroll avmultinationella företag, samarbete mellan , förstärkning avFN-systemets roll m. m. Handlingsprogrammetsavsnitt rörande finansiella utvecklingsfrågor inleds med en maning tillindustriländerna alt uppfylla utvecklingsstrategins målsättningar för detfinansiella resursflödet lill , i första hand genom en ökning av deloffentliga biståndets andel av fiödel. Det offentliga biståndet bör ävenöverträffa det internationella 0,7-procentsmålet. Delfinansiella avsnittet innehåller vidare bl, a, uppmaningar till i-länderna attfrämja offentliga och privata investeringar som styrs till lämpliga sektorer avvärdländernas regeringar. I-länderna bör vidare överväga snara åtgärder för alllilltå skuldbörda, bl. a, genom skuldkonsolideringar,Ul-vecklingskrediler på mjuka villkor bör i ökad utsträckning dirigeras till deminst utvecklade länderna och de länder som drabbats hårdast. Handlingsprogrammetinnehåller vidare ett särskilt program for de mest UU 1974:1 y 3 I ett inledande avsnitt konstateras att en rad står införakuta betalnings- och försörjningsproblem som en följd av de ökade priserna pålivsmedel, korislgödsel, energi och kapitalvaror saml höjda transportkostnader.Samtidigt belönas dock all delta är resultatet av problem på handelns samtvaluta- och biståndsområdena som förelegat under en rad år och därmedackumulerats. Del särskilda programmets effektivitet och allmänna värde sägsbli beroende av att steg las emot en fundamental omstrukturering av detekonomiska systemet i enlighet med handlingsprogrammets övriga avsnitt. Vidarekonstateras att de särskilda åtgärderna måste omfatta inte barakalastrofålgärder som möjliggör nödvändig import utan även insatser som ökar dedrabbade ländernas produktionskapacitet. Det särskilda programmet uppställeringen målsättning för biståndsinsatsernas omfattning. Däremot anges att allautvecklade länder och skall bidra efter utvecklingsnivå och ekonomiskstyrka. I-ländernas bidrag måste utgå utöver "nu tillgängligbiståndsnivå". Enligtresolutionen skall FN:s generalsekreterare möjligt starta enräddningsaktion med syfte att göra del möjligt för de hårdast drabbadeu-länderna alt upprätthålla nödvändig import under de närmaste 12 månaderna.Härför uppmanas industriländerna och andra potentiella bidragsgivare attsenast tillkännage bidrag eller avsikt all lämna bidrag genombilaterala eller multilaterala kanaler lill de drabbade länderna. Vidareinnehåller det särskilda programmet ett principbeslut att upprätta en särskildfond inom FN-systemet som skall lämna katastrof- och utvecklingsbistånd ochsom skall börja sin verksamhet . Industriländer och"andra potentiella bidragsgivare" förutses bidra lill fonden.Upprättandet av den särskilda fonden kommer all beredas av en s, k, adhoc-kommilté med 36 medlemsländer. Kommittén har till uppgift all föreslåstoriek, arbetsformer, administrativ ordning mm, för fonden. Äv föredragningen inför utskottet har beträffandeuppföljningen av FN-,beslutet om det särskilda programmet förde mest drabbadeu-länderna framgått följande. Fråganom den särskilda fondens verksamhet, omfattning, beslutsformer,länderfördelning av resurserna, bidragsgivande länder etc. kommer all bliföremål för ingående behandling i ad hoc-kommittén, när denna påbörjat sittarbete, samt vidare inom ECOSOC och vid höstens generalförsamling. Sverigeavser all delta aktivt i delta arbete. Förstefler sommarens och höstens generalförsamling torde del varamöjligt bedöma frågan om bidrag lill den särskilda fonden, Uiskollet vill uttrycka sin lillfredsställelse överalt kommer all uppnå del i angivna målet föröverföring av resurser lill de faltiga länderna. Målet innebäratlutbetalningarna av offentligt bistånd skall motsvara 0,7procent av industriländernas bruttonationalprodukt. I-ländernas totalautvecklingsbistånd motsvarar knappt hälften av den volym som ärförutsedd i utvecklingsstrategin. UU 1974:1 y 4 Frånsvensk sida påtalades detta förhållande i ett inlägg vid , I det svenska inlägget underslröks betydelsen av atti-länderna uppnår 0,7-procentsmålel, Detta skulle leda lill en ökning avbi-slåndsflödet med inemot . Utskottetinstämmer i den uppfattning som uttryckts i motionerna 1846, 1853, 1855 och1856 beträffande angelägenheten av svenska bidrag till FN:s särskilda programför de mest drabbade , I detta sammanhang vill utskottet understrykaall generalförsamlingens resolutioner inte bara förutser stöd till densärskilda fond som avser börja sin verksamhet omkring ulanockså andra stödåtgärder, däribland ökat bilateralt bistånd och bidrag lillbeslående multilaterala organ. Utskottetvälkomnar del beslut som regeringen, efter generalsekreterarens vädjan, lättatden om en ökning av de direkta insatserna i vissa som drabbatshårt. I svaret till generalsekreteraren meddelas sålunda att regeringen avseröka biståndet lill ifrågavarande mollagariänder med 90 milj, kr, i syfte attlindra deras allvarliga betalnings- och försörjningsproblem. Regeringen harännu inte beslutat hur pengarna skall fördelas mellan länderna. Det totalasvenska biståndsanslaget ökas inte genom åtgärden, eftersom pengarna tas av bl.a, reserverade medel. Upprättandelav den särskilda fonden inom FN kan, enligt vad utskottet erfarit, komma alldra ut på liden. Emellertid skulle en svensk utfästelse på tidigt stadium attge bidrag till fonden kunna fä stor betydelse och påverka andra i-ländersagerande. Förhoppningsvis skulle därigenom verkställandet av FN-resolulionen omdenna fond kunna påskyndas. Detta skulle, med hänsyn lill de akuta svårighetersom mottagarländerna drabbats av, vara synnerligen önskvärt. Utskottetkonstaterar att uppnåendet av enprocéntsmåiet /75, i enlighet med debeslut som har fattat 1968 och som inte därefter har ändrats, skulleförutsätta en uppräkning av anslagen till utvecklingsbistånd för nämnda budgetårmed ytterligare ca 500 milj, kr. Urbisiåndspolilisk synpunkt är det självfallet angeläget att enprocéntsmåietuppnås, Äv propositionen framgår all delta förutsätter en kompenserandeinkomstförstärkning. Huruvida del är siatsfinansielll möjligt att företa enytterligare uppräkning av bislåndsanslagen ankommer inte på ul-rikesuiskoitetuti bedöma. Utskottetvill i detta sammahang la fasta på uttalandet i propositionen 1974:100 allregeringen, när beslut om FN-insatser föreligger, kommer alt återkomma tillriksdagen med förslag om en insats avseende de mest drabbade . Endylik insats bör enligt uiskollet vara av sådan storleksordning all den liggeri linje med strävandena att uppnå enprocéntsmåiet. Förslagtill användning av eventuellt ökade anslag lill utvecklingsbistånd undernästkommande budgetår innehålles även i motionen 1845. Uiskollet noterar attmotionens förslag inie beaktar de resolutioner som FN:s extra generalförsamlingantagit och vilka stödjer. UU 1974:1 y 5 Motionen 1847 innehåller ett yrkande avseendeökningslakten i utvecklingsbiståndet efler /75. Utskottet villerinra om att tagit ställning lill denna fråga ochhänvisar till det uttalande som gjorde i delta sammanhang (UU 1974:3,s. 4 6). Utskottet vill under åberopande av det anförda försin del avstyrka motionen 1974:1845, moment 8, liksom motionen 1974:1847,moment 2. Utskottetvill vidare föreslå alt ger Kungl. MaJ:t till känna vad uiskolletanfört med anledning av dels motionen 1974:1846, moment 1, dels motionen1974:1847, moment l,dels motionen 1974:1853, moment 4, dels motionen 1974:1855och dels motionen 1974:1856, moment I. Näivarande:herr i Slockholm (s), fru tredje vice talmannen (),herr förste vice talmannen i (c), * (s), fruLewén-Eliasson (s), (), i (c), herrarTuresson (m), * (s), (), (), (), iÖrebro (s), i (s), i (s). * (fp),herr andre vice talmannen () och i * (c). * Ej närvarande vid slutjusteringen.