yttr · FX05LU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Såsom framhålls i proposilionen måste med hänsyn tillframför allt de ekonomiska ansvarsförhållandena frågan om att utveckla merdefinitiva former för en vidgad boendedemokrali lösas på längre sikt.Departementschefen understryker i della sammanhang att det är angeläget alt mangår fram stegvis så all beslut om förändringar i de rättsliga förhållandenamellan hyresgäster och fastighetsägare kan grundas på säkra erfarenheter.Frågan om etl ökat hyresgästinflylande kommer också all ges en hög prioritet iboende- och bosiadsfinansieringsulredningarnas fortsatta arbete. Medhänsyn lill det anförda anser utskottet all det inle är påkallal all begära ensådan ulredning som föreslås av motionärerna. Utskollel avslyrker därförmolionen 1974:1902, såvitt nu är i fråga. Såsom framgår av den föregående framställningen harutskollel vid sin behandling av i proposilionen framlagda förslag lilländringar i hyreslagstiftningen främsl tagit upp sådana frågor somaktualiserats genom motioner. I den mån de föreslagna lagändringarna intebehandlats i del föregående tillstyrker utskollel desamma. Avslutningsvis tarutskollel upp två andra frågor som berörs av propositionen. Ispecialmoliveringen till 45 och 46 §§ hyreslagen diskuierar departementschefende s. k, rivningsklausulernas belydelse i besitlningsskyddshänseende (prop, s,499 f), Han pekar därvid på all någon enhellig rätlstillämpning LU 1974:1 y 10 intehar utbildats på denna punkt och alt det hos de tillämpande myndigheternaförekommer räll slora olikheter vid bedömningen av frågan vilken verkan som enrivningsklausul bör tillerkännas, Departemenlschefen framhåller som sin meningall en rivningsklausul bör tillmätas betydelse i långl mindre utsträckning änvad vanligtvis varit fallet. Han anser därför att rättstillämpningen ifortsättningen bör bli mer restriktiv när det gäller att låta rivningsklausulerfälla avgörandel lill hyresvärdens förmån. Några ullryckliga lagändringar pådenna punkl föreslås dock inte. Utskottetkan hell ansluta sig lill departementschefens uppfattning i denna fråga ochvill för sin del yttertigare understryka vikten av all rivningsklausuler inteslentrianmässigt tillåls bryta hyresgästernas besittningsskydd. Utskottetansluter sig också till de närmare riktlinjer för bedömningen av rivningsklausulernasbesitlningsskyddsbrytande verkan som departementschefen utvecklar iproposilionen. Utskottetvill lill sist någol beröra den föreslagna hyreslagstiftningens tillämplighetpå sådan lägenhet som avses i 51 § lagen (1970:995) om införande av nyajordabalken. I proposilionen föreslås inga undantag belräffande sådanabosladsupplåtelser i kooperativ form, som avses i nyssnämnda lagrum. Fråganberörs dock ej närmare i propositionen. Inte heller enligt uiskoiletsuppfattning synes del motiverat alt här införa undanlagsbestämmelser för dennaspeciella grupp av lägenheter. Påtvå punkter synes emellertid viss tveksamhei kunna uppstå rörande de föreslagnalagändringarnas närmare innebörd, såvitt avser ifrågavarande kooperativaföretag (i fortsättningen kallade bostadsföreningar). Med anledning härav fårutskottet anföra följande. Fördet första kan fråga uppkomma huruvida reparalionsföreläggande enligt 16 §andra siycket i förslaget kan riktas mol bostadsförening. Delta spörsmål fårenligt utskottets mening bedömas på följande sätt med slöd avovannämnda övergångsbestämmelse medgeli föreningen undanlag från 15 § andrasiycket hyreslagen kan uppenbariigen reparationsföreläggande inte meddelassåvitt avser sådana lägenhetsreparationer som omfattas av detla stadgande,Däremol föreligger förulsäliningar för all meddela reparalionsföreläggande iandra fall än då fråga är om ålgärd enligt 15 § andra styckei hyreslagen,nämligen i sådana fall som anges i 16 § första styckei punkterna I och 3 iförslaget. Sistnämnda beslämmelser avser det fall alt hyreslägenhet skadasunder hyrestiden ulan alt hyresgästen är ansvarig för skadan eller all hindereller men i nylijanderälten uppslår på annat säll ulan hyresgästens vållandeoch ulan alt fråga är om del löpande lägenhetsunderhållet enligt 15 § andrastycket. Det kan t. ex. vara fråga om en sönderslagen fönsterruta i lägenheten elieromen söndrig tvättmaskin i en gemensam ivällsluga i huset Fördel andra kan del diskuteras vad som blir följden av att 24 a § i förslagelgörs tillämplig på dessa bostadsföreningar. Enligt denna paragraf harhyresgästen räll alt på egen bekoslnad utföra målning, tapetsering och LU 1974:1 y 11 därmedjämförtig åtgärd i sin lägenhet Sådana förbättringsarbeten får enligt förslagetvidtas ulan hyresvärdens samtycke och kan i princip aldrig medföra skyldighetför hyresgästen all åierslälla lägenheten i lidigare skick, än mindre kan deinnefatta ett åsidosättande av hans plikt att vårda lägenheten. Minskardärigenom lägenhetens bruksvärde har hyresvärden dock räu till ersäuning förskadan. Skulle det t. ex., när hyresgästen flyttar, visa sig att de ålgärderhan vidtagit i fråga om lägenheten inte fyller anspråken på fackmannamässigtutförande och all lägenhetens bruksvärde till följd därav minskal, bör hyresvärdenenligt vad som anförs i propositionen ha räll till ersättning för den skada handärigenom åsamkats. Ovannämndaskadeståndsregel skall - när hyresgästen utfört målning, tapetsering ellerdärmed jämförtig ålgärd i sin lägenhel - gälla i slällel för den allmännabeslämmelsen i 24 § första styckei hyreslagen om skyldighet för hyresgäsi altersätta all skada som har uppkommit genom hans vållande. Prövningen avskadeståndsfrågan föreslås ankomma på hyresnämnd, eftersom prövningen måsteinnefatta en bedömning av om lägenhetens bruksvärde minskal lill följd avhyresgäslens reparalionsålgärder. gäller andra principer rörande underhåll av lägenhel än vad somär fallei i hyresförhållanden i allmänhet Medlem i bostadsförening ärvanligtvis enligt föreskrift i föreningens stadgar skyldig att på egenbekoslnad hålla lägenheten i gott skick. Innebörden av medlemsunderhållsskyldighet är att han skall dels vidta de reparationer som behövs,dels svara för kostnaderna för åigärden. Han är sålunda skyldig all på egenbekostnad ombesörja tapetsering, målning och andra reparationer så att lägenhetenhålls i gott skick. För alt underiätta finansieringen av nödvändigareparationer har flertalet bostadsföreningar i sina sladgar särskild föreskriftom regelbundna avsällningar lill fond för reparationer som åvilar medlemmarna,ibland kallad inre reparationsfond. Medlem dir för att bekosta inre underhåll,tillgodogöra sig på lägenheten belöpande del av fonden. För varje andelsrättbrukar särskild avräkning föras över avsällningar lill och uttag ur fonden, vilkaavser andelsrällen. Eventuellt överskott på fonden brukar balanseras ellerfonderas på sätt föreningsstämman beslutar. Befinnsi samband med medlems avflyiining av honom ombesörjda reparationer inte varafackmässigt utförda, är del vanligl att föreningen debiterar medlemmenkosinaden för ny reparation, 1 första hand debiteras givetvis medlemmensreparationskonto hos föreningen. Vid ett genomförande av propositionensförslag uppkommer emellertid frågan, huruvida föreningens eventuella anspråkpå ersättning från medlemmen bör falla under hyresnämnds prövning. mening synes del inle föreligga någol avgörande skäl för att undantadylika ersättningsanspråk från paragrafens tillämpningsområde. Även medlem ibostadsförening bör enligt utskoiieis uppfallning komma i åtnjutande av derättigheter som här tillerkänns bostadshyresgäst. Givelvis är sladgandel docktillämpligt endasl på sådana fall där krav på be- LU 1974:1 y 12 talningriktas mot medlemmen från föreningens sida. De speciella problem somförevarande paragraf i övrigl kan ge upphov lill såvill avserbosladsfö-reningar, finner ulskoilel böra kunna övertämnas ålrättstillämpningen. Närvarande:herrar Svanslröm (c). (), ()'. ()*, iFalköping (c), i (s), ()*, i (c). (vpk)*, (), (), iSlockholm (s), (), i Hovmanlorp (s), herrHenmark (fp) och ()'*. Ej närvarande vid behandlingen av punkl E ovan. Endaslnärvarande vid behandlingen av punkt E ovan. * Ej närvarande vid yurandelsjusiering. 1.beträffande återflyttningsrätt efter ombyggnad avherr (vpk) som anser all del avsnilt i utskottets yttrande sombörjar på s. 2 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 3 med"ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att ombyggnader avhyresfastigheter i allmänhet får till resultat all de nya hyrorna blir så höga,all det är hell orealistiskt för de förutvarande hyresgästerna att länka sigatt flytta tillbaka till huset efter ombyggnaden. Åtminstone är detla delvanliga förhållandel i storstadsområdena. kommunisterna har iförevarande motion framfört en rad förslag som bl. a, syftar till att sänka detallmänna hyresläget till en för vanliga löntagare rimlig nivå, I nämnda motionframställs också konkreta förslag till ändringar i bostadssaneringslagen, vilkaskulle ge hyresgästerna bestämmanderätt i samband med saneringar avbostadsfastigheter. Hyresgästerna skulle enligt dessa förslag fåmedbestämmanderätt redan på planeringsstadiet vid utformning och förändring avbostadsmiljön och på så säll få etl reellt inflytande över sitt eget boende.Förevarande motionsyrkande ligger helt i linje med nu nämnda förslag och avseralt tillskapa ett reellt besittningsskydd för hyresgästerna i ombyggnadsfallen.Uiskottei instämmer! motionärernas kritik av den i proposilionen föreslagnabeslämmelsen om ålerflytlningsrätl och tillstyrker bifall till motionensförslag lill ändring av paragrafen. LU 1974:1 y 13 2. belräffandelägenhetens underhåll avherr (vpk) som anser alt det avsnilt i utskottets yttrande sombörjar på s. 4 med "Utskottet delar" och slutar på samma sida med"i fråga" bort ha följande lydelse: Utskottet vill peka på alt det råder ett utbrettmissnöje bland hyresgästerna över del sätt varpå del löpandelägenhelsunderhållet nonchaleras av många fastighetsägare. Det eftersattalägenhetsunderhållet är bl. a, en följd av all hyreslagen inte lämnar någranärmare anvisningar om vad som menas med "skäliga tidsmellanrum" i 15§ andra styckei. Om man på sätt motionärerna förordar skulle slå fast en fixhögsta lidsgräns skulle det i många fall bli möjligt alt effektuerahyresvärdens reparalionsskyldighel där delta inte låter sig göras.Utskottet tillstyrker därför motionen 1974:1908, såvill nu är i fråga. 3. beträffandeutdömande av vite avherrar () och () som anser att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "Utskottet vill" och slutar på s. 6med "ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att meddelande avvitesföreläggande jämlikt 16 § andra stycket hyreslagen enligt propositionensförslag förutsätter att ansökan försl görs av hyresgästen. På motsvarande sättbör enligi utskottets mening även uldömande av vitet förutsätta visst initiativfrån hyresgästens sida. Ätt särskild ansökan bör krävas även i delta fallöverensstämmer med vad som gäller om handläggning av vitesärenden på andra rättsområden,Utskollel vill här särskill peka på all denna ordning följls i propositionensförslag, såvill gäller uldömande av vite som meddelals med stöd av bosladssaneringslagen.Utskottet anser del också vara ett rätlssäkerhetsinlresse alt uldömande av viteenligt 16 § andra styckei hyreslagen inte skall vara beroende av vad somslumpartat råkar komma till hyresnämndens kännedom under hand. Detta stridermol grundsatsen om att lika fall skall behandlas lika. Även omtanken om denenskilde hyresgäslens handlingsfrihet och möjlighet att påverka skeendet anserutskottet böra leda lill att man i dessa fall måsle kräva en viljeyttring frånhyresgäslens sida för all frågan om viiets utdömande skall las upp tillprövning. Belräffande hyresnämndens handläggning i övrigt av ifrågavarandevitesärenden vill utskollel betona, att allmänna regler som gäller omviiesinsliiuiet givetvis är direkt tillämpliga. Medhänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionen 1974:1911, såvitt nu äri fråga. 4. belräffandefullföljdsbestämmclser m. m. avherrar () och () som anser alt det avsnilt av utskottetsyltrande som överst på s. 8 börjar med "Utskottet vill" och slutarmed "i fråga" bort ha följande lydelse: LU 1974:1 y 14 Utskottet delar motionärernas uppfattning att sålänge statsmakterna ej lagil ställning till frågan om vilken processordning somför framliden skall gälla vid överprövning av hyresnämnds avgöranden bör någranyheter inle införas på det berörda rällsområdet Motionärernas uppfattningåterspeglar enligi utskottets mening en grundläggande rällssäkerhelsprincip.Ulskoilel erinrar i della sammanhang om alt i tre av ännu ickebehandlade motioner, nämligen 1974:1925 av m. fl, (vpk),1974:1927 av m, n,(m)och 1974:1928 av herrar () ochFiskesjö (c), har avslag yrkats på proposilionen 1974:151 med förslag till lagom bostadsdomslol m, m, 1 de båda sislnämnda motionerna framställs dessutomyrkanden om skyndsamt förslag lill ny inslansordning. Utskottet erinrar vidareom all samordning skett mellan förevarande proposition och propositionen1974:151 på sådant sätt att sistnämnda proposition måste behandlas av . Med hänsyn till nu anförda omständighetertillstyrker utskottet motionen 1974:1902, såviu nu är i fråga, 5.beträffande parisförhållanden på bostadsmarknaden avherr () och fm () som anser att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar nederst på s. 8 med "Utskottet vill" och sluiarpå s, 9 med "i fråga" bort ha följande lydelse: 1 proposilionen läggs fram flera förslag sominnebär en förstärkning av hyresgästernas förhandlingsposition. 1 motionenpekas särskilt på förslagen om rätt för hyresgästen att säga upp hyresavtalettill upphörande , au utverka reparationsföreläggande samt att utanvärdens samtycke vidta ändringar i lägenheten eller dess inredning, Utskollelvill här peka på all nu nämnda förslag enhälligl tillstyrks av utskollel. Del böremellertid erinras om alt departementschefen i propositionen framhållit att deföreslagna ändringarna i hyreslagstiftningen innebär viktiga nyheter avprincipiell natur. Mot denna bakgrund har han ansett det naturiigt att vis.saav de föreslagna reformerna får karaktären av en försöksverksamhet medbegränsai gillig-heisområde. Utskottet vill i anslutning härtill fästauppmärksamheten på au även om de föreslagna hyresräitsliga reformerna kan synasväsentliga, ger de också upphov till vissa problem. Några sådana tas upp imotionen 1974:1902, Motionärerna pekar t ex. på det otillfredsställande i altuppgiften att vara företrädare för eit ökat kollektivt hyresgästinflytandeförbehålls den organiserade hyresgäströrelsen. En annan liknande fråga somaktualiseras av motionärerna gäller förändringarna i de rättsliga relationernamellan parterna i hyresförhållanden. Om man kraftigt stärker den enakonlraheniens ställning i ett dylikt ömsesidigt förpliktande avtal, uppstårnaturiigt nog komplicerade gränsdragningsproblem med avseende på parternasinbördes rättigheter och skyldigheter. Det ligger i båda parters inlresse kan överblicka de civilrältsliga konsekvenserna av t ex, ensidigt verkandeinskränkningar i parternas avtalsfrihet på en viss punkt. LU 1974:1 y 15 siglill motionärernas bedömning alt det från rättssäkerhetssynpunkt vorevärdefullt om en statlig ulredning rörande dessa problem kunde bidra till allde civilrällsliga frågor som aktualiseras av förändringarna i parternasförhandlingsposiiioner fick en bättre belysning än f n, Ulskotiel tillstyrkerdärför motionen 1974:1902, såviit nu är i fråga.