yttr · FX05LU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsyttrande nr 1974 LU 1974:1 y Lagutskottetsyttrande över propositionen 1974:150 angående riktlinjer för bostadspolitikenm. m. jämte i anledning därav väckta motioner, allt i vad avser ändringar ihyreslagstiflningen. Civilutskollel har beslutatbereda lagutskottet lillfälle alt avge yllrande över i proposilionen 1974:150framlagda förslag till ändringar i hyreslagstiftningen jämte i ämnet väcktamotioner, nämligen 1974:1899 av herrPettersson i (s), 1974:1902av m. fl. (m), såviit avser punkierna 10 och 11 i motionenshemställan, 1974:1908av m. fl. (vpk), såviit avser punkten 7 i motionenshemställan, saml 1974:1911av () och i Vrångebäck (m), såviti avser punktenI i motionens hemställan. Medanledning härav får lagutskottet anföra följande. Ietl av propositionens huvudavsnitt behandlas ändringar i hyreslagstiflningenm, m. Förevarande yttrande begränsas till de förslag i nämnda avsnitt som berörlaguiskolleis beredningsområde, dvs, de allmänna hyresbesläm-melserna i 12 kap.jordabalken (i fortsältningen kallad hyreslagen). Härvid undantas dockhyreslagens beslämmelser om hyressättning. Dessa beslämmelser bör förbehållascivilutskoltels prövning med hänsyn till deras nära samband med cenlralabostadspolitiska frågor rörande bl, a, bosiadsfinan-sieringssystemel och denkommunala markpoliiiken, I det följande behandlar lagutskottet således inte dei proposilionen föreslagna jämkningarna i bmksvärdereglerna i 48 § hyreslagenoch inle heller del i motionen 1974:1908 under punkten 7 i motionens hemställanupptagna förslaget lill ändrad lydelse av nämnda lagrum, En av de omständigheter som kan medföra atthyresgästens besittningsskydd bryts vid en iniresseavvägning enligt 46 §hyreslagen är alt huset skall undergå större ombyggnad, I denna situation fårhyresgästens anspråk på förtängning av hyresavtalet vika, om det inle äruppenbart all hyresgästen kan bo kvar ulan nämnvärd olägenhel för ombyggnaden.En förutsättning är dock att det inte är obilligt mot hyresgästen althyresförhållandet upphör, I samband med lillkomsienav del aktuella lagrummet framhölls bl, a, LU 1974:1 y 2 attdet i inte obetydlig omfattning borde vara möjligt att låta hyresgästen, om hanså önskar, flytla tillbaka efter genomförd ombyggnad. Iproposilionen konstateras att denna åternyllningsmöjlighel torde hautnyttjats i endast ringa utsträckning. Har den ifrågavarande besittningsskyddsbrytandegrunden förelegat, torde hyresnämndernas beslul i allmänhet ha inneburit allhyresgästen fått frånträda hyresrätten definitivt. Motdenna bakgrund föreslås i propositionen att till 46 § hyreslagen fogas ett nyttstycke av innehåll alt, om hyresgäst avträder lägenhet eller del av lägenhetmed anledning av att huset skall undergå större ombyggnad, han om möjligt skallberedas lillfälle att efler ombyggnaden hyra likvärdig lägenhet i husetAvsikten med beslämmelsen är att frågan om återflylining skallbeakias i slörre utsträckning än vid den billighetsprövning somskall ske när hyresvärd åberopar genomgripande ombyggnad som grund förupplösning av hyresförhållande. Imotionen 1974:1908 framförs kritik mot den föreslagna bestämmelsen, vilkenmotionärerna finner alltför vagt formulerad. Det bör i stället slås fast atthyresgästen skall ha en ovillkortig åternyltningsräll, anser motionärerna. mening är förhållandena i ombyggnadsfallen alllför växlande för atten så kategoriskt avfattad regel, som den motionärerna föreslår, skall kunnainföras. Inle minst av hänsyn lill hyresgästerna själva måsle regeln ges entämligen allmänt hållen avfattning. Såsom framhålls i propositionen ärflertalet hyresgäster förmodligen inle beredda all redan vidprövningstillfället ta ställning till om de vill flylta tillbaka till visslägenhet i det ombyggda huset. Inte förrän ombyggnaden är avslutad kan hyresgästernat. ex. få kännedom om de nya hyrornas storlek. Del är heller inle ovanligt atten planerad ombyggnad innebär att antalet lägenheter minskar, I en sådansiluation finns således inga praktiska möjligheter alt vid pröv-ningstillfällettillförsäkra samtliga hyresgäster en ovillkoriig återflyttnings-rätl. Medhänsyn härtill kan motionärernas förslag i vissa fall befaras motverka all enfrån bostadssocial synpunkt angelägen sanering av äldre fastigheter kommerlill slånd. Utskottetansluter sig till departementschefens bedömning att hyresgästernas nuifrågavarande intressen i slällel bör beakias inom ramen för denbiilighetsprövning som skall ske när genomgripande ombyggnad åberopas som gmndför uppsägning av hyresavtalet. Vill i något fall hyresvärden inte medverkatill att hyresgäst, som önskar flytta tillbaka, bereds möjlighet därtill, fårhyresvärdens vägran vägas samman med andra omständigheter som är av betydelsevid billighetsprövningen, I enlighet med vad som anförs i propositionen bör idenna situation gälla, att hyresavtalet i allmänhet bör föriängas, om hyresvärdensvägran framstår som obefogad. Ispecialmoliveringen till 45 och 46 §§ hyreslagen (prop. s. 495-497) hardepartementschefen utvecklat vissa synpunkter på hur man från prövningsorganenssida bör gå till väga vid den praktiska tillämpningen av förevarande LU 1974:1 y 3 bestämmelse.Vad departementschefen i della hänseende uttalat föranleder ingen erinran frånulskoltels sida. Pågrund av det ovan anförda avstyrker utskottet molionen 1974:1908 iifrågavarande del. B.Lägenheteris underhåll m. m. I proposilionen läggs fram förslag som syftar lillall ge hyresgästerna ökat infiylande över de egna boendeförhållandena. Enligtdepartementschefens uttalanden i proposilionen skall förslagen i denna del sessom del första stegel mot ett mer omfattande hyresgästinflylande påbostadsområdet. De reformer som föreslås på hyreslagens område gäller denenskilda hyresgästens räll att vidta mindre ändringar i den egna lägenhetensamt hans möjligheter all förmå hyresvärden all fullgöra sinreparalionsskyldighel med avseende på det löpande underhållet av lägenheten.Endast i sistnämnda del har molionsvis invändningar framförts mot förslagen. Fråganom hyresvärdens underhållsplikt regleras i 15 § andra slyckel hyreslagen.Enligt delta stadgande skall hyresvärden med skäliga tidsmellan-mm ombesörjatapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer i lägenhetens bostadsdelmed anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bruk. Eftersätterhyresvärden den obligatoriska underhållsplikten har hyresgästen rätt tillsjälvhjälp, dvs. rätt att avhjälpa bristen på värdens bekostnad. Han är ocksåberättigad lill hyresnedsätlning så länge brislen varar. Ipropositionen föreslås att hyresgästerna skall få effektivare påtryckningsmedelän som står lill buds, om hyresvärden åsidosätter periodiskalägenhetsreparationer. Departemenlschefen förordar alt hyresnämnd i sådanafall skall få möjlighet att på ansökan av hyresgästen förelägga hyresvärden attombesöria sedvanliga lägenhelsreparalioner enligt 15 § andra styckethyreslagen. Vidare föreslås all sådant föreläggande - benämntre-paralionsföreläggande - får förenas med vite saml alt i föreläggandet skallbeslämmas viss lid inom vilken den avsedda åtgärden skall ha vidtagits.Propositionens förslag innebär också all den utsatta tiden får förtängas, omdet föreligger särskilda skäl för detta och ansökan därom görs före ulgången avden löpande lidsfristen. De förordade bestämmelserna föreslås bli upptagna iett nytt andra slycke i 16 § hyreslagen. Ettreparationsföreläggande för hyresvärden all fullgöra sin reparationsskyldighetenligt 15 § andra styckei får inte omfatla andra åtgärder än sådana sedvanligaunderhållsarbeten som avses i lagrummet. Enligt propositionens förslag börhyresvärden inte heller kunna åläggas att reparera oftare än vad han är skyldigatt göra enligt nyssnämnda lagrum. I anslutning härtill framhållerdepartemenlschefen att frågan om vilken intervall som bör gälla för olikaålgärder bör övertämnas ål rältslillämpningen. Förhandlingsuppgörelser mellanhyresmarknadens pariorganisationer kan enligt hans mening vän- LU 1974:1 y 4 tasfå slorl inflytande på denna fråga. Proposilionen upptar följaktligen inget förslagtill ändring av 15 § andra slyckel hyreslagen. Departementschefensställningstagande lill frågan om omloppstiden för reparationsarbetenakritiseras i motionen 1974:1908. För alt åsiadkomma en önskvärd precisering avdel "skäliga tidsmellanrum", varom talas i 15 § andra siyckethyreslagen, föreslår motionärerna att reparationsinlervallen fastställs tillhögsl . Utskottetdelar departemenlschefens uppfattning att det inte är lämpligl alt i lagtextengenerellt fastlägga en viss omloppstid för de periodiskalä-genhetsreparalionerna. Att etl reparalionsbehov kan inträda vid olika tidpunkterför skilda lägenheler och dessulom för skilda rum i en och samma lägenhet lordevara ovedersägligt Sålunda lorde t. ex. hyresvärdens reparationsskyldighetinträda oftare om lägenheten är uthyrd till en barnfamilj än om den används aven ensamstående person. Utskottet ansluter sig därför lill departementschefensbedömning att frågan lämpligen bör överiämnas åt rättstillämpningen. Såsomframhålls i propositionen kan det också väntas all partsorganisationema påhyresmarknaden kommer all träffa överenskommelser om vissa normer förunderhållsslandard och om lämpliga tidsintervaller mellan vanligareparationsarbeten. Utan alt därmed avse att göra något eget ställningstagandevill utskottet i detta sammanhang peka på att vissa principer härvidlagutbildats inom de större allmännyttiga bostadsföretagen. 1 fråga ombostadslägenheter om 1-3 rum och kök, där slitaget normalt blir högre än islörre bostadsvåningar, brukar det inom dessa förelag anses all en normalreparationsintervall för målning, tapetsering och takstrykning är . Underhänvisning till vad sålunda anförts avslyrker utskottet motionen 1974:1908,såviu nu är i fråga. Deekonomiska frågorna rörande reparationsarbeten tas upp i motionen 1974:1899.Motionären hemsläller alt hos regeringen anhåller om alt sådanabestämmelser införs i hyreslagstiflningen att bostadskon-sumenlernas rätl lillreparationer tryggas. Motionären synes förorda att frågorna rörandereparations- och underhållsarbeten skall lösas efter det system med fonder föryttre och inre reparationer som tillämpas av bostadsrättsföreningar. Enbestämmelse om obligalorisk fondbildning för reparationer bör enligtmotionärens mening införas i hyreslagstiftningen, såvill avser flerfamiljshus, Ulskolletvill beträffande della motions'förslag framhålla all hyreslagens regleringutgår från all ansvaret för lägenhetens underhåll åvilar hyresvärden, vidare peka på att propositionen upptar förslag lill åtgärder som justsyftar lill att garantera hyresgästen etl tillfredsställande lägenhetsunderhålloch all säkerställa att hyresvärdens underhållsskyldighet effektueras på ettenklare och effektivare sätt än . Hit hör i första hand denföreslagna ordningen med viiessanktionerade reparationsförelägganden.Utskottet vill erinra om all förslaget på denna punkt LU 1974:1 y 5 inleavser att rubba de räiligheler som en hyresgäsi redan nu har, när hyresvärdeninte fullgör sin reparalionsskyldighel. Hyresgästen skall således enligtpropositionens förslag kunna välja mellan att ansöka om reparationsföreläggandeoch all t ex, låta verkställa s, k, tvångsreparation på hyresvärdensbekostnad. Detankommer i första hand på civilutskottet alt göra en bedömning avmotionsförslaget från faslighetsekonomisk synpunkt saml alt pröva deekonomisk-politiska konsekvenserna förbosladskonsumenlerna. Lagutskotteterinrar härvid om att tanken på inrättande av fonder för yttre och inrefastighetsunderhåll även förs fram i folkpartiels partimotion 1974:1907 såsomen fråga som bör utredas närmare. Utskottet vill också erinra om att den avHyresgästernas riksförbund lillsalla boinfiytandeulredningen ställt sigskeptisk till en lösning av denna typ. Enligt utskottets uppfattning synes detrimligl att man först avvaktar vilka praktiska effekter de i propositionenföreslagna åtgärderna kommer att få på lägenheternas underhållsstandard, innanman bestämmer sig för en ytteriigare utbyggnad av underhållsreglerna. Frågansynes likväl kunna bli föremål för yllertigare överväganden, t, ex, inom ramenför boendeulredningens fortsatta arbeie. Från här anfördautgångspunkter avstyrker utskottet motionen 1974:1899, Enligt propositionens förslag skall hyresnämndsjälvmant la upp fråga om utdömande av vite som förelagts med slöd av de nyabestämmelserna om reparalionsföreläggande. En bestämmelse härom föreslås bliinförd i 62 § andra stycket hyreslagen. Enligt förslagel bör vidare föreskrivasalt vite inte får dömas ut, om ändamålet har förfallil, saml att utdömt viteinte får förvandlas. Alt talan mot hyresnämnds beslul om uldömande av vite kanfullföljas genom besvär hos följer av 70 § i förslaget, 1motionen 1974:1911 anförs all beslämmelsen om all hyresnämnd självmani skallta upp frågan om uldömande av förelagt vite inle överensstämmer med vad somgäller belräffande viten i andra sammanhang. Eftersom del ligger i hyresgästensinlresse all viiet utdöms, om de med föreläggandel avsedda åtgärderna intevidtas, bör också initiativet lill viiets uldömande komma från hyresgästen.Motionärerna föreslår därför att 62 § andra stycket hyreslagen ändras så atthyresnämnd skall kunna utdöma viie endasl på ansökan av den berördahyresgästen. Utskottetvill till en början peka på att del av specialmotiveringen till ifrågavarandelagrum framgår, alt del förhållandel all nämnden självmant kan la upp fråga omutdömande av försutlel viie självfallel inle innebär att nämnden skall varaskyldig att efterforska i vad mån hyresvärden har vidtagit de åtgärder somföreläggandet avser. Utskottet vill för sin del underslryka att avsikten inteär all nämnden aktivt skall bedriva någon form av uppföljningsverksamhetbelräffande meddelade vitesförelägganden. LU 1974:1 y 6 somdepartemenlschefen framhållit får man räkna med all hyresgästen normalt kommerall hålla nämnden underrättad om utvecklingen. Skulle emellertid nämnden påannat sätt få kännedom om all föreläggandel inte har iakttagits, anserutskottet i likhei med departemenlschefen att det finns ett praktiskt behov avatt nämnden självmant kan ta upp frågan om viiets utdömande. Vitesföreläggandenkan exempelvis ha meddelats beträffande flera lägenheter i sammafaslighet. Del kan sedermera inträffa att endast vissa av de berördahyresgästerna tar konlakl med att vitena utdöms. Även iandra fall kan det tänkas all nämnden i samband med senare handläggning avhyresnämndsärende får kännedom om att ett visst vitesföreläggande ejefterkommits. Del är främsl med tanke på dylika situationer som nämnden börtillerkännas räll all kunna ingå i prövning av frågan om viiets uldömande ulanatt vara formelll bunden av processuella initiativ från hyresgästens sida. Utskottetvill vidare betona alt vid hyresnämnds handläggning av vitesärenden skallsjälvfallet gälla de allmänna rättsprinciper som utbildats på ifrågavaranderättsområde. Utskottet vill härvid peka på att i propositionens förslag tilllagtext har uttryckligen intagits den allmänna grundsatsen att vite ej skallutdömas, om dess ändamål finnes ha förfallil, när fråga uppkommer omviteshotets förverkligande. Om sålunda den ålagda prestationen vissertigen ejhar fullgjorts men visar sig obehövlig, så att föreläggandet egentligen bordeha återkallats, skall vitet således ej utdömas. Delsamma gäller givetvis omhyresgästen underrättar hyresnämnden om all han inie vill alt vitet döms ut.Det kan i detla sammanhang tilläggas alt i enlighet med allmännaprocessrältsliga principer bör någol uldömande inte ske ulan all hyresvärdenberetls tillfälle till förklaring, 1 samband med uldömandet slår det vidarenämnden fritt alt ånyo överväga föreläggandels riklighel ur både laglighets-och skälighelssynpunkt Därvid äger nämnden jämka vitesbeloppet, om särskillstarka skäl härför kan åberopas, t. ex. om den brislande uppfyllelsen avserendast en mindre del av den ålagda prestationen eller om en serie upprepadevitesförelägganden lett till ell sammanlagt vitesbelopp av oskälig siortek.Frågan om vilka bedömningsnormer som skall gälla vid försenad prestation fåröveriämnas ål rättstillämpningen. Utskottet erinrar om alt del på denna punktsedan gammalt tillämpas olika praxis hos förvaltningsdomstolarna, å ena sidan,och de allmänna domstolarna, å den andra (se rättsfallen RÅ 1922:73 och1960:37 samt NJÄ 1906 s, 131, 1936 s. 637 och 1943 s. 588). Beträffande härberörda vitesförelägganden torde detta spörsmål inte komma alt få så storaktualitet med hänsyn till bl. a. sladgandel om all den i föreläggandel utsattaliden kan föriängas, om det finns skäl för delta och ansökan därom görs föreulgången av den löpande tidsfrislen. Pågrund av det anförda avstyrker utskottet molionen 1974:1911 i ifrågavarandedel. Beträffande hyresnämndsbefattning med vitesförelägganden vill utskollel LU 1974:1 y 7 avslulningsvisfäsla uppmärksamheten på en fråga rörande viten som förelagts med slöd avbosladssaneringslagen (1973:531), Sådana viten skall kunna utdömas avhyresnämnd på yrkande av den på vars ansökan viiel har förelagts, se 20 §förslagel lill lag om ändring i bosladssaneringslagen. 1 den allmänna motiveringen(prop, s, 447) har angetis all fråga om uldömande av viie, som utsatts isamband med förbud enligt 2 a § i nämnda förslag, bör kunna tas upp självmantlill prövning av hyresnämnden, ullalande överenssiämmer således ej medden föreslagna lagtexten. Till förebyggande av eventuella missförstånd pådenna punkt vill utskottet här framhålla all den i lagtexten och i den därtillhörande specialmotiveringen angivna processordningen givelvis skall gälla, D.Fullföljdsbestämmelsema m. m. I propositionen anför departementschefen attförevarande lagstiftningsärende samordnats med del i proposilionen 1974:151framlagda förslaget om inrättande av en bostadsdomslol såsom nyöverinslans över hyresnämnderna. Förevarande lagförslag utgår från fullföljdsbestämmelsemai hyreslagen, nämndlagen och bostadssaneringslagen i deras nuvarande lydelse,medan förslagen enligt propositionen 1974:151 utgår från bestämmelsernaslydelse enligt förevarande förslag. Departementschefenerinrar vidare om all det enligt förevarande förslag läggs en del helt nyauppgifter på hyresnämnderna, nämligen alt meddela reparationsföreläggandeenligt 16 § andra stycket, att döma ut vite som förenats med sådantföreläggande (62 § andra slyckel) och att döma ut skadestånd i fall som avsesi 24a§. Partsom är missnöjd med nämndens beslut i dessa fall bör självfallet kunna fåfrågan överprövad, framhåller departemenlschefen. När bostadsdomstolen harinrättats är det enligt hans mening nalurtigt alt avgörandenaöverprövas där. ifrågavarande reformer på hy-resrällens område föreslåsemellertid träda i krafl . Under en övergångstid, innanbostadsdomslolen trätt i verksamhet, bör därför enligi departemenlschefensmening överprövningen av hyresnämnds avgöranden i de frågor det här gällerkunna läggas på fastighetsdomstolarna och hovrätterna. När därefterbostadsdomslolen börjar sin verksamhel, får de övertämna eventuellt anhängigamål lill bosladsdomslolens prövning. Imolionen 1974:1902 hemställs att med avslag på de provisoriskaändringarna i 70-73 §§ hyreslagen beslutar alt övriga ändringar i nämnda lagsaml i bostadssaneringslagen skall träda i kraft den . I motiveringenför yrkandet anför motionärerna att för all osäkerhel inle skall uppkomma börde maleriella ändringarna i hyreslagstiftningen till tidpunkten samordnas medde processuella. Därför bör enligt motionärernas mening någon provisorisklagstiftning i enlighet med propositionens förslag inte antas i avvaklan på denya fullföljdsregler som skall gälla fr. o.m. LU 1974:1 y 8 Utskottet vill först peka på att molionsförslagetbör ses mot bakgrund av de yrkanden som framförs i den med anledning avpropositionen 1974:151 väckta motionen 1974:1927 av m. fl. (m),I sislnämnda motion hemställs att dels avslår propositionen1974:151, såviti avser inrättande av bostadsdomslol, dels hos Kungl, Maj:l anhållerom förslag lill vårriksdag om att inslansordningen vid fullföljd avavgöranden från hyresnämnd skall utgöras av fastighetsdomstol och hovrätt mening är del inle försvarbart att i ett lagstiftningsärende antanya materiella bestämmelser och lämna frågan om vad som skall gälla iprocessuellt hänseende öppen. Denna bedömning anser utskollel vara giltig,oavsett om de materiella bestämmelsernas ikraflträdande skjutits på framtiden.Förevarande förslag innebär för övrigl att överprövningen av hyresnämndsavgöranden i de frågor som det här gäller lills vidare läggs på de allmännadomslolarna i enlighet med vad som tidigare gällt på hyreslagstiftningensområde. Vid sådant förhållande synes frågan om inrällande av bosladsdomslolenej böra tillmätas någon avgörande belydelse såviit avser ställningstagandetlill de föreslagna processrältsliga bestämmelserna. Pågrund av del anförda avslyrker ulskollet molionen 1974:1902, såvitt nu är ifråga. E.Utredning om partsförhållanden på bostadsmarknaden I motionen 1974:1902 hemställs att hosKungl. Maj:i anhåller om utredning angående partsförhållanden påbostadsmarknaden. I motiveringen anförs bl. a. att partsförhållandena påbostadsmarknaden efter ett genomförande av propositionens förslag kommer allskilja sig helt från annan civillagstiftning. Motionärerna pekar i detlasammanhang särskilt på förslagen om rätl för hyresgästen att säga upphyresavtalet till upphörande , att utverka reparalionsföreläggande samlall utan värdens samtycke vidta ändringar i lägenheten eller dess inredning.Genom dessa förslag har hyresgästens ställning som avtalspart stärktsväsentligt, som hyresvärdens ställning undergått en motsvarandeförsvagning. För alt skapa stärkt rättssäkerhet för såväl hyresgäster somhyresvärdar vore det enligt motionärernas mening värdefullt med en statligutredning kring dessa partsförhållanden. Utskottetvill till en början erinra om all ulvecklingen i vårt land gått i riktning motett vidgat inflytande för medborgarna på skilda områden av samhällslivet. Ensådan utvecklingslinje märks t ex. inom arbetslivet där genom de senaste årensreformer de anställda tillerkänts etl väsentligt ökat inflytande överförhållandena på sina arbetsplatser. Motsvarande tendens gör sig gällande inomt. ex. undervisningsväsendet och konsumentpolitiken. På hyresrättens områdepräglas emellertid lagstiftningen fortfarande av det traditionella synsättetatt bestämmanderätten över bostadsförhållandena är förbehållen dem som ägerbosladsfastigheterna. LU 1974:1 y 9 gästernasorganisationer har framförts krav på alt hyresgästerna måstefå ett reellt inflytande på sina bostadsförhållanden. Dessa krav på ökadboendedemokrali får enligi utskottets uppfallning anses berättigade motbakgrund av bostadens grundläggande betydelse som livsmiljö för individer ochfamiljer. Utskollel delar därför deparlemenlschefens uppfattning att dendemokratisering som redan skett på flera andra områden av samhällslivet numåste få slå igenom även på bostadsområdet. Demokratiseringssträvandenav detta slag måste alltid innebära att den ena parten får avstå från vissa avsina rättigheter lill förmån för den andra parten. Utskottet vill här erinra omatt hyreslagen har karaktären av en social skyddslagstiftning lill hyresgästensförmån. De ändringar, som föreslås i denna lag, utgör ett ytteriigare led ilagstiftarens strävan aU söka Slärka den socialt svagare parlens ställning ochtillgodose hans speciella behov av skydd. Detta innebär i och för sig ingentingnytt i civilrättsliga sammanhang. En liknande målsättning har exempelvis i höggrad präglat de senaste årens lagstiftningsarbete inom familjerätten,arbetsrätten och den civilrättsliga konsumentskyddslagsliftningen. Genomförevarande proposition tas ett första steg i riktning mot att ökahyresgästernas rällsliga och praktiska möjligheter att själva bestämma över sinlägenhet och bostadens närmaste omgivning. Utskottet hälsar delta medtillfredsställelse.